(untitled) (ІННОВАЦІЙНА ЕКОНОМІКА, 2020)
Федоришина Л.М. МИТНА ІНФОРМАЦІЯ: КЛАСИФІКАЦІЯ ТА ДЖЕРЕЛА ЇЇ ФОРМУВАННЯ Мета. Розкриття сутності митної інформації, узагальнення ознак її класифікації та ідентифікація джерел виникнення. Методика дослідження. Для досягнення поставленої мети використано наступні методи наукового дослідження: аналізу, синтезу, монографічний – при вивченні наукових джерел та законодавчих актів стосовно трактування сутності інформації загалом та митної інформації зокрема; узагальнення й систематизації – при визначенні видів митної інформації за ознаками класифікації; графічний – для наочного представлення процесу циркулювання митної інформації, її різновидів за рівнями управління; абстрактно-логічний – для формування висновків проведеного дослідження, зокрема трактування понять в авторському розумінні. Результати дослідження. Визначено роль і сутність митної інформації. Встановлено, що митна інформація повинна відповідати таким вимогам, як: цінність, своєчасність, точність, достовірність, достатність та доступність. Виділено різновиди митної інформації за низкою класифікаційних ознак. Охарактеризовано види митної інформації в залежності від рівня управління – стратегічного, тактичного чи оперативного. Обґрунтовано зовнішні та внутрішні джерела формування митної інформації. Наукова новизна результатів дослідження. Дістало подальшого розвитку трактування сутності митної інформації в широкому та вузькому розумінні. Зокрема, в широкому розумінні під митною інформацією запропоновано розуміти сукупність даних, які збираються, обробляються, поширюються, зберігаються й отримують належний захист з боку посадових осіб, у внутрішньому та зовнішньому середовищах митних органів з метою вирішення поставлених перед ними завдань, а також забезпечення належної реалізації функцій, визначених чинним законодавством; а у вузькому ‒ сукупність визначених даних, що подається митному органу декларантом, або уповноваженою ним особою, або іншим державним органом, та використовується з метою аналізу ризиків у митній сфері. Практична значущість результатів дослідження. Результати проведеного дослідження можуть стати підґрунтям подальших наукових розвідок стосовно удосконалення інформаційного забезпечення процесу управління ризиками в митній сфері. Ключові слова: митна інформація, функції митної інформації, зовнішнє середовище, внутрішнє середовище, джерела митної інформації, митні органи. Федоришина Л.Н. ТАМОЖЕННАЯ ИНФОРМАЦИЯ: КЛАССИФИКАЦИЯ И ИСТОЧНИКИ ЕЁ ФОРМИРОВАНИЯ Цель. Раскрытие сущности таможенной информации, обобщение признаков её классификации и идентификация источников возникновения. Методика исследования. Для достижения поставленной цели использованы следующие методы научного исследования: анализ, синтез, монографический ‒ при изучении научных источников и законодательных актов относительно трактовки сущности информации в целом и таможенной информации в частности; обобщение и систематизации ‒ при определении видов таможенной информации по признакам классификации; графический ‒ для наглядного представления процесса циркуляции таможенной информации, ее разновидностей по уровням управления; абстрактно-логический ‒ для формирования выводов проведенного исследования, в частности трактовки понятий в авторском понимании. Результаты исследования. Определены роль и сущность таможенной информации. Установлено, что таможенная информация должна отвечать таким требованиям, как: ценность, своевременность, точность, достоверность, достаточность и доступность. Выделены разновидности таможенной информации по ряду классификационных признаков. Охарактеризованы виды таможенной информации в зависимости от уровня управления ‒ стратегического, тактического или оперативного. Обоснованы внешние и внутренние источники формирования таможенной информации. Научная новизна результатов исследования. Получила дальнейшее развитие трактовка сущности таможенной информации в широком и узком смысле. В частности, в широком смысле под таможенной информацией предложено понимать совокупность данных, которые собираются, обрабатываются, распространяются, хранятся и получают надлежащую защиту со стороны должностных лиц, во внутренней и внешней среде таможенных органов с целью решения стоящих перед ними задач, а также обеспечения надлежащей реализации функций, определенных действующим законодательством; а в узком ‒ совокупность определенных данных, которые подаются таможенному органу декларантом или уполномоченным им лицом, или иным государственным органом, и используются для анализа рисков в таможенной сфере. Практическая значимость результатов исследования. Результаты проведенного исследования могут стать основой дальнейших научных исследований по совершенствованию информационного обеспечения процесса управления рисками в таможенной сфере. Ключевые слова: таможенная информация, функции таможенной информации, внешняя среда, внутренняя среда, источники таможенной информации, таможенные органы. Fedoryshyna L.M. CUSTOMS INFORMATION: CLASSIFICATION AND SOURCES OF ITS FORMATION Purpose. The aim of the article is to reveal the essence of customs information, generalization of signs of its classification and identification of sources. Methodology of research. The following methods of scientific research are used to achieve this goal: analysis, synthesis, monograph – in the study of scientific sources and legislation on the interpretation of the essence of information in general and customs information in particular; generalization and systematization – in determining the types of customs information on the basis of classification; graphic – for a visual presentation of the process of circulation of customs information, its varieties by levels of government; abstract and logical – to form the conclusions of the study, in particular the interpretation of concepts in the author’s sense. Findings. The role and essence of customs information are determined. It is established that customs information must meet such requirements as: value, timeliness, accuracy, reliability, sufficiency and accessibility. Varieties of customs information are distinguished by a number of classification features. The types of customs information are characterized depending on the level of management – strategic, tactical or operational. External and internal sources of customs information formation are substantiated. Originality. The interpretation of the essence of customs information in a broad and narrow sense has been further developed. In particular, in a broad sense, customs information is proposed to mean a set of data that is collected, processed, disseminated, stored and received adequate protection by officials in the internal and external environment of customs authorities in order to solve their tasks and ensure proper implementation functions defined by the current legislation; and in the narrow sense ‒ a set of certain data submitted to the customs authority by the declarant, or his authorized person, or another state body, and used to analyze risks in the customs sphere. Practical value. The results of the conducted study can be the basis for further scientific research to improve the information support of the risk management process in the customs sphere. Key words: customs information, functions of customs information, external environment, internal environment, sources of customs information, customs authorities.