Проводиться прийом статей у 2 випуск 2025 року. DOI: 10.37332/2309-1533 Науковий журнал “Інноваційна економіка” започатковано у 2006 році (Реєстраційне посвідчення, Серія КВ № 11715-586Р від 08.08.2006 р.); перереєстрований (Реєстраційне посвідчення Серія КВ № 25074-15014ПР від 10.12.2021 р.). Згідно з наказом Міністерства освіти і науки України від 13.07.2015 № 747 журнал внесено до Переліку наукових фахових видань України у галузі економічних наук, у яких можуть публікуватися результати дисертаційних робіт на здобуття наукових ступенів доктора і кандидата економічних наук. Журнал включений до категорії «Б» Переліку наукових фахових видань України згідно наказу МОН України від 17.03.2020 року №409 - економічні науки; спеціальності: 051 – Економіка; 071 – Облік і оподаткування; 072 – Фінанси, банківська справа та страхування; 073 – Менеджмент; 075 – Маркетинг; 076 – Підприємництво та торгівля; 292 – Міжнародні економічні відносини. Науковий журнал “Інноваційна економіка” призначений для фахівців, які цікавляться теоретичними та прикладними проблемами економіки, управління, фінансів, оподаткування, обліку, аналізу, економічної безпеки і дає змогу науковій громадськості ознайомитися з результатами досліджень вчених-економістів. Тематика: міжнародні економічні відносини; економіка та інноваційний розвиток національного господарства; економіка та конкурентоспроможність підприємств; економічна політика регіонального розвитку і місцеве самоврядування; демографія, зайнятість населення і соціально – економічна політика; статистика, облік, аналіз та аудит; фінансово-кредитна і грошова політика; інформаційні технології та економічна безпека. Мова рукопису: українська, англійська Періодичність публікації: щоквартально Рік заснування: 2006 Засновники: ЗВО «Подільський державний університет», Тернопільська державна сільськогосподарська дослідна станція Інституту кормів та сільського господарства Поділля НААН ISSN 2309-1533 (Print) ISSN 2310-4864 (Online) Журнал “Інноваційна економіка” індексується в міжнародних каталогах та наукометричних базах: Google Scholar INDEX COPERNICUS (ICV 2023: 81.69) (Польща) ERIH PLUS Eurasian Scientific Journal Index (ESJI) ResearchBib Polska Bibliografia Naukowa CROSSREF Directory of Research Journals Indexing (DRJI) Open-Access Journals Національна бібліотека імені В.І. Вернадського
Статті з відкритим доступом (журнали з відкритим доступом) Автори, статті яких публікуються у відкритому доступі, зберігають усі права на зміст статей. Статті з відкритим доступом зобов’язані публікуватись у розділі Creative Commons Attribution (CC BY) 4.0. Ця ліцензія дозволяє іншим розповсюджувати, редагувати, виправляти та поширювати вашу роботу, якщо вони вказують на ваше авторство. Детальна інформація на сайті Creative Commons: https://creativecommons.org/licenses/by/4.0/ Дозволи для журналів із відкритим доступом Якщо стаття опублікована у відкритому доступі під ліцензіями CC BY 4.0 або CC BY-NC 4.0 (що було можливо до 15 грудня 2018 року), користувачі можуть відтворити її відповідно до своїх умов. Крім того, якщо стаття була опублікована під CC BY-NC 4.0 (ця ліцензія дає право іншим завантажувати ваші твори та ділитися ними з іншими, якщо вони вказують на ваше авторство, але вони не можуть використовувати їх комерційно в будь-якому випадку), використання для таких комерційних цілей вимагає дозволу: – відтворення вмісту у творі чи продукті, призначених для продажу; – відтворення у презентаціях, брошурах чи інших маркетингових матеріалах, що використовуються для комерційних цілей; – розповсюдження контенту для просування або збуту людини, продукту, послуги чи організації; – обмін текстами та даними з метою створення товарного продукту чи продукту, який отримує вигоду від рекламних надходжень; – використання контенту комерційною особою чи фізичною особою з метою винагороди, прямо чи опосередковано через продаж, ліцензування, просування чи рекламу; – посилання на вміст (електронною поштою, веб-сторінкою, портативним електронним пристроєм чи іншим способом) задля конкретної мети збуту чи реклами людини, продукту, курсу, послуги чи організації з комерційною вигодою. Для отримання більш детальної інформації та запитів дозволу, будь ласка, зв’яжіться з нами.
ЄВРОПЕЙСЬКА ІНТЕГРАЦІЯ В КОНТЕКСТІ ВИКЛИКІВ РЕГІОНАЛЬНОЇ БЕЗПЕКИ
Висоцький К.Р. ЄВРОПЕЙСЬКА ІНТЕГРАЦІЯ В КОНТЕКСТІ ВИКЛИКІВ РЕГІОНАЛЬНОЇ БЕЗПЕКИ Мета. Дослідження загроз та викликів безпеки для країн Європейського Союзу, які виникли у зв’язку із військовою агресією Росії проти України, та визначення перспектив, які відкриває євроінтеграція для вирішення конфліктів. Методика дослідження. Для досягнення поставленої мети були використані загальнонаукові та специфічні методи наукового дослідження такі, як аналіз і синтез – для визначення окремих ризиків стійкості Євросоюзу та вивчення прийнятих заходів для подолання небезпек; діалектичний метод наукового пізнання – для розгляду сутності складових економічної стійкості ЄС; абстрактно-логічний – для розробки заходів забезпечення економічної стійкості України з урахуванням досвіду європейських країн. Методологічною основою дослідження є наукові праці зарубіжних та вітчизняних вчених, правові акти установ Євросоюзу, статистичні дані, матеріали інтернет-ресурсів з питань європейської інтеграції, безпеки об’єктів критичної інфраструктури, кібербезпеки. Результати дослідження. У статті досліджено трансформацію підходів до забезпечення безпеки та економічної стійкості Європейського Союзу в умовах повномасштабної агресії Росії проти України. Проаналізовано історичні й сучасні аспекти європейської інтеграції як інструменту зміцнення регіональної безпеки, зокрема у контексті формування єдиної оборонної політики ЄС. Встановлено, що Європейська стратегія економічної безпеки розглядає всебічний підхід у поточному, геополітичному та технологічному просторі, який постійно змінюється. Цей підхід включає виявлення, оцінку та управління ризиками для економічної безпеки ЄС. Війна в Україні стала каталізатором перегляду пріоритетів ЄС у сфері безпеки, що зумовило ухвалення нових стратегічних документів, зокрема «Стратегічного компаса» та Європейської оборонно-промислової стратегії (EDIS). Зважаючи на перспективи інтеграції економіки України в ЄС та необхідність відновлення господарського комплексу в умовах війни, доцільно провести диверсифікацію джерел енергетики та ланцюгів постачання критичної сировини, підвищити енергоефективність. Наукова новизна результатів досліджень полягає у концептуальному обґрунтуванні ролі європейської інтеграції як механізму вирішення безпекових конфліктів у регіоні. Дослідження доводить, що інтеграційна модель ЄС, зокрема поєднання безпекової політики з економічною взаємозалежністю, здатна формувати нову архітектуру мирного співіснування в умовах сучасної міжнародної системи, орієнтованої на національні інтереси. Практична значущість результатів дослідження. Подані в роботі пропозиції для зміцнення економічної стійкості України, розроблені на основі європейського досвіду, можна використати при підготовці законодавчих та нормативних актів, включити до стратегічних програм та програм соціально-економічного розвитку як на державному, так і на регіональному рівнях. Ключові слова: європейська інтеграція, регіональна безпека, енергетична безпека, кібербезпека, економічна безпека, ЄС, загрози, політика безпеки. Vysotskyi K.R. EUROPEAN INTEGRATION IN THE CONTEXT OF REGIONAL SECURITY CHALLENGES Purpose. The aim of the article is to study the threats and security challenges for the countries of the European Union that have arisen in connection with Russia’s military aggression against Ukraine, and to identify the prospects that European integration opens up for conflict resolution. Methodology of research. General scientific and specific methods of scientific research were used to achieve this set goal, such as problem analysis and synthesis of solutions – to identify individual risks to the EU’s stability and study the measures taken to overcome the dangers; dialectical method of scientific knowledge – to consider the essence of the components of the EU’s economic stability; abstract and logical – to develop measures to ensure Ukraine’s economic stability, taking into account the experience of European countries. The methodological basis of the study is the scientific works of foreign and domestic scientists, legal acts of the EU institutions, statistics and materials of Internet resources on economic resilience, economic resilience, critical infrastructure security, and cybersecurity. Findings The article examines the transformation of approaches to ensuring the security and economic stability of the European Union in the context of full-scale Russian aggression against Ukraine. The historical and modern aspects of European integration as a tool for strengthening regional security are analysed, in particular in the context of the formation of a common EU defence policy. It is established that the European Economic Security Strategy considers a comprehensive approach in the current, geopolitical and technological space, which is constantly changing. This approach includes the identification, assessment and management of risks to the economic security of the EU. The war in Ukraine became a catalyst for the revision of the EU's security priorities, which led to the adoption of new strategic documents, in particular the “Strategic Compass” and the European Defence Industrial Strategy (EDIS). Considering the prospects for the integration of Ukraine's economy into the EU and the need to restore the economic complex in wartime, it is advisable to diversify energy sources and supply chains of critical raw materials, and increase energy efficiency. Originality. The scientific novelty of the research results lies in the conceptual substantiation of the role of European integration as a mechanism for resolving security conflicts in the region. The study proves that the EU integration model, in particular the combination of security policy with economic interdependence, is capable of forming a new architecture of peaceful coexistence in the conditions of the modern international system focused on national interests. Practical value. The proposals presented in the paper for strengthening the economic stability of Ukraine, developed on the basis of European experience, can be used in the preparation of legislative and regulatory acts, and included in strategic programs and programs of social and economic development at both the state and regional levels. Key words: European integration, regional security, energy security, cybersecurity, economic security, EU, threats, security policy.
СТРАТЕГІЧНИЙ ОБЛІК ВИТРАТ НА ДИЗАЙН І ПРЕПРЕС У ЗАБЕЗПЕЧЕННІ ЕФЕКТИВНОСТІ УПРАВЛІНСЬКИХ РІШЕНЬ
Строцень А.І., Мазурик В.Р. СТРАТЕГІЧНИЙ ОБЛІК ВИТРАТ НА ДИЗАЙН І ПРЕПРЕС У ЗАБЕЗПЕЧЕННІ ЕФЕКТИВНОСТІ УПРАВЛІНСЬКИХ РІШЕНЬ Мета. Обґрунтування теоретичних та методичних засад стратегічного обліку витрат на дизайн і препрес як складової системи управління підприємством та формування інформаційної бази для прийняття ефективних управлінських рішень. Методика дослідження. У процесі дослідження використано методи теоретичного узагальнення та групування для визначення сутності стратегічного обліку; аналізу й синтезу ‒ для адаптації існуючих методів калькулювання до потреб креативних процесів; системного підходу ‒ для моделювання формування облікової інформації; методу порівняння ‒ для зіставлення традиційних та стратегічних підходів; логічного узагальнення результатів ‒ для формулювання висновків і практичних рекомендацій. Результати дослідження. Доведено, що витрати на дизайн і препрес мають стратегічний характер, оскільки визначають не лише витратність, але й ринкову привабливість продукції. Встановлено, що застосування стратегічних методів калькулювання забезпечує відокремлення креативних витрат від загальних накладних, дає можливість оцінити їхній реальний внесок у формування вартості та здійснювати управління витратами відповідно до ринкових очікувань і життєвого циклу продукту. Сформовано підхід до використання стратегічних карт витрат, які інтегрують дизайн і препрес у систему ключових стратегічних показників підприємства. Наукова новизна результатів дослідження. Уточнено теоретико-методичні засади стратегічного обліку креативних витрат, зокрема виділено дизайн й препрес як стратегічні фактори створення доданої вартості. Запропоновано концепцію інтеграції стратегічних методів калькулювання у систему управління видавничим підприємством, що дозволяє враховувати вплив креативних витрат на конкурентоспроможність та позиціонування продукції на ринку. Новизна також виявляється у запропонованому підході до використання стратегічних карт витрат, які забезпечують зв’язок між креативними витратами та ключовими показниками ефективності. Практична значущість результатів дослідження. Результати можуть бути використані видавничими підприємствами для оптимізації витрат на креатив, планування інноваційних проєктів і визначення доцільності інвестицій у дизайн та препрес. Запропоновані інструменти дають можливість більш точно визначати собівартість продукції, розраховувати пороги беззбитковості для інноваційних рішень, обґрунтовувати цінові премії та оптимальні обсяги тиражів. У довгостроковій перспективі це сприятиме зростанню ефективності управлінських рішень, мінімізації ризиків і підвищенню конкурентоспроможності підприємств видавничої галузі. Ключові слова: стратегічний облік, управлінський облік, витрати на дизайн, калькулювання, видавнича діяльність, стратегічні управлінські рішення. Strotsen A.I., Mazuryk V.R. STRATEGIC ACCOUNTING OF DESIGN AND PREPRESS COSTS IN ENSURING THE EFFECTIVENESS OF MANAGEMENT DECISIONS Purpose. The aim of the article is to substantiate the theoretical and methodological foundations of strategic accounting of design and prepress costs as an integral component of the enterprise management system and as a basis for forming an information framework for effective managerial decision-making. Methodology of research. The study employed the methods of theoretical generalization and grouping to define the essence of strategic accounting; analysis and synthesis to adapt existing costing methods to the needs of creative processes; a systemic approach to model the formation of accounting information; the comparative method to contrast traditional and strategic approaches; and logical generalization of results to formulate conclusions and practical recommendations. Findings. It has been proved that design and prepress costs have a strategic nature, since they determine not only the cost level but also the market attractiveness of products. It was established that the use of strategic costing methods ensures the separation of creative costs from general overhead, allows assessing their real contribution to value formation, and enables cost management in line with market expectations and the product lifecycle. An approach to the use of strategic cost maps was developed, integrating design and prepress into the system of key strategic indicators of the enterprise. Originality. Scientific novelty lies in refining the theoretical and methodological foundations of strategic accounting of creative costs, in particular by identifying design and prepress as strategic factors in creating added value. A concept is proposed for integrating strategic costing methods into the management system of publishing enterprises, which makes it possible to account for the impact of creative costs on competitiveness and product positioning in the market. The novelty is also reflected in the suggested approach to the use of strategic cost maps, which establish a link between creative expenses and key performance indicators. Practical value. The results can be applied by publishing enterprises to optimize creative expenses, plan innovative projects, and determine the feasibility of investments in design and prepress. The proposed tools make it possible to more accurately determine product cost, calculate break-even points for innovative solutions, substantiate price premiums, and define optimal print runs. In the long-term perspective, this will contribute to increasing the effectiveness of managerial decisions, minimizing risks, and enhancing the competitiveness of publishing enterprises. Further research should focus on deepening the methodology of strategic accounting of creative costs in a digital environment, developing risk-oriented approaches to their management, as well as integrating strategic accounting with marketing analytics and quality management systems. Key words: strategic accounting, management accounting, design costs, prepress costs, costing, publishing activity, strategic management decisions.
ДІАГНОСТИКА ТА ОПТИМІЗАЦІЯ БІЗНЕС-ПРОЦЕСІВ У МЕЖАХ ДЕРЖАВНОГО СПРИЯННЯ БЕЗПЕЧНОМУ СТАЛОМУ СТРАТЕГІЧНОМУ РОЗВИТКУ ЕКСПОРТНО-ОРІЄНТОВАНОГО ВИРОБНИКА
Афанасьєв Є.В., Ртищев С.А., Афанасьєв І.Є., Афанасьєва М.Г. ДІАГНОСТИКА ТА ОПТИМІЗАЦІЯ БІЗНЕС-ПРОЦЕСІВ У МЕЖАХ ДЕРЖАВНОГО СПРИЯННЯ БЕЗПЕЧНОМУ СТАЛОМУ СТРАТЕГІЧНОМУ РОЗВИТКУ ЕКСПОРТНО-ОРІЄНТОВАНОГО ВИРОБНИКА Мета. Удосконалення теоретико-методологічних підходів до діагностики та інтегрованого оцінювання рівня економічної безпеки експортно-орієнтованих підприємств залізорудної галузі України шляхом систематизації функціональних складових, деталізації системи показників і розроблення механізму оптимізації бізнес-процесів у контексті сталого стратегічного розвитку. Методика дослідження. Використано методи економіко-математичного моделювання, структурно-логічної декомпозиції, рейтингового оцінювання та кількісного аналізу фінансово-економічних показників. Обґрунтовано алгоритм комплексного моніторингу та інтеграції часткових індикаторів у середньозважені критеріальні оцінки за ключовими функціональними складовими: ліквідність і платоспроможність, фінансова стійкість, рентабельність, ділова активність, конкурентоспроможність продукції, стан основних фондів та ефективність організаційно-управлінського потенціалу. Результати дослідження. Запропоновано концептуальну структурно-функціональну схему механізму діагностики та оптимізації бізнес-процесів сталого розвитку залізорудних підприємств. Визначено систему показників для кожної функціональної складової економічної безпеки та сформовано алгоритм їх інтегрування в єдиний індикатор. Розроблено поетапний підхід до оцінювання, який забезпечує комплексність моніторингу та достовірність прогнозування фінансово-економічного стану підприємств. Наукова новизна результатів дослідження. Подальшого розвитку набула методологія економічної безпеки підприємств шляхом деталізації змісту функціональних складових, обґрунтування системи їх показників і застосування інтегрованих середньозважених оцінок. Запропоновано нову концептуальну модель економіко-математичного моделювання, що поєднує кількісний аналіз показників із концепцією сталого стратегічного управління. Практична значущість результатів дослідження. Запропонований підхід підвищує точність діагностики й прогнозування економічної безпеки залізорудних підприємств, сприяє оптимізації бізнес-стратегій в умовах невизначеності та дозволяє ефективно адаптувати управлінські рішення до сучасних ринкових трансформацій. Результати можуть бути використані як у практиці корпоративних інтегрованих структур та окремих суб’єктів господарювання, так і органами державного управління при формуванні політики підтримки експортно-орієнтованих виробників. Ключові слова: діагностика, контролінг, залізорудне підприємство, державне сприяння, експортна продукція, економічна безпека, бізнес-процес, економіко-математичне моделювання, фінансово-економічні ризики, корпоративне управління. Afanasiev Ye.V., Rtyshchev S.A., Afanasiev I.Ye., Afanaseva M.H. DIAGNOSTICS AND OPTIMISATION OF BUSINESS PROCESSES WITHIN STATE SUPPORT FOR SAFE AND SUSTAINABLE STRATEGIC DEVELOPMENT OF EXPORT-ORIENTED PRODUCERS Purpose. The article aims to improve the theoretical and methodological approaches to diagnosing and integrated assessment of the economic security level of export-oriented iron ore enterprises in Ukraine. This is achieved through the systematization of functional components, the detailing of indicator systems, and the development of a mechanism for optimizing business processes in the context of sustainable strategic development. Methodology. The research employs methods of economic and mathematical modelling, structural and logical decomposition, rating evaluation, and quantitative analysis of financial and economic indicators. An algorithm for comprehensive monitoring and integration of partial indicators into weighted composite scores is substantiated. The approach covers the following functional components: liquidity and solvency, financial stability, profitability, business activity, product competitiveness, fixed assets condition, and the efficiency of organizational and managerial potential. Findings. A conceptual structural and functional scheme of the mechanism for diagnosing and optimizing business processes of sustainable development of iron ore enterprises is proposed. A system of indicators for each functional component of economic security has been determined, and an algorithm for integrating them into a unified composite indicator has been developed. A step-by-step approach to assessment has been formulated, ensuring the comprehensiveness of monitoring and the reliability of forecasting the financial and economic condition of enterprises. Originality. The methodology of enterprise economic security has further developed by detailing the content of functional components, substantiating their indicator system, and applying integrated weighted assessments. A novel conceptual model of economic and mathematical modelling is proposed, which combines quantitative analysis of indicators with the concept of sustainable strategic management. Practical value. The proposed approach enhances the accuracy of diagnosing and forecasting the economic security of iron ore enterprises, facilitates the optimization of business strategies under uncertainty, and allows managerial decisions to be effectively adapted to modern market transformations. The results can be applied in the practice of corporate integrated structures and individual business entities, as well as by public authorities in shaping policies to support export-oriented producers. Key words: diagnostics; controlling; iron ore enterprise; state support; export products; economic security; business process; economic and mathematical modelling; financial and economic risks; corporate governance.
СУТНІСТЬ ЕКОНОМІЧНОГО КОНТРОЛЮ ТА ЙОГО МІСЦЕ В ОБЛІКОВО-АНАЛІТИЧНИХ СИСТЕМАХ БІЗНЕСУ В УМОВАХ ЦИФРОВОЇ ТРАНСФОРМАЦІЇ
Баланюк І.Ф., Іваночко Б.Р., Кузьмін Т.Л., Мельник І.О. СУТНІСТЬ ЕКОНОМІЧНОГО КОНТРОЛЮ ТА ЙОГО МІСЦЕ В ОБЛІКОВО-АНАЛІТИЧНИХ СИСТЕМАХ БІЗНЕСУ В УМОВАХ ЦИФРОВОЇ ТРАНСФОРМАЦІЇ Мета. Теоретичне узагальнення сутності економічного контролю, формування його цілісного наукового визначення та обґрунтування місця в системі обліково-аналітичного забезпечення підприємства з урахуванням впливу цифрових технологій. Методика дослідження. У статті застосовано комплекс методів, що дозволили всебічно дослідити сутність економічного контролю та обґрунтувати його роль у системі обліково-аналітичного забезпечення підприємства з урахуванням цифрових технологій. Теоретичне узагальнення та аналіз наукових джерел використовувалося для систематизації підходів до визначення економічного контролю, видів контролю над бізнесом та їх функціональних особливостей. Системний підхід дозволив розглядати економічний контроль як узагальнену категорію, що об’єднує різні види контролю, та розкрити взаємозв’язок між ними в складі системи обліково-аналітичного забезпечення бізнесу. Методи порівняння та класифікації застосовувалися для виділення основних видів контролю та визначення їх ролі у перевірці відповідності діяльності підприємства економічним цілям, ефективності використання ресурсів та виконання соціальних і етичних функцій. Аналітичний та логічний методи забезпечили формування цілісного наукового визначення економічного контролю, а також узагальнення можливостей цифрових технологій у підвищенні його ефективності. Використання індуктивного та дедуктивного підходів дозволило поєднати загальні принципи контролю з конкретними інструментами цифровізації, такими як ERP-системи, інтерактивні аналітичні дашборди, електронний аудит, аналітичні платформи та штучний інтелект, і показати їх застосування у практичній діяльності підприємства. Таким чином, обрана методика дослідження забезпечила комплексний теоретичний аналіз економічного контролю та його цифрових інструментів, що є основою для подальших практичних рекомендацій щодо підвищення ефективності систем обліково-аналітичного забезпечення бізнесу. Результати дослідження. Розглянуто сутність економічного контролю та запропоновано його визначення як узагальненої категорії всіх видів контролю над бізнесом. Показано, що економічний контроль інтегрує функції первинного господарського, управлінського, внутрішнього, фінансового, зовнішнього та суспільного контролю, забезпечуючи перевірку відповідності діяльності підприємства його економічним цілям, ефективного використання ресурсів та виконання соціальних і етичних функцій. Визначено роль сучасних цифрових технологій у підвищенні ефективності економічного контролю. Виділено ключові цифрові інструменти ‒ ERP-системи, інтерактивні аналітичні дашборди, електронний аудит, електронний документообіг, аналітичні платформи та штучний інтелект – та описано їх можливості у забезпеченні аналітичного оцінювання діяльності підприємства, моніторингу бізнес-процесів і інтеграції внутрішніх і зовнішніх даних для прийняття обґрунтованих управлінських рішень. Наукова новизна результатів дослідження. Дістало подальшого розвитку теоретичне обґрунтування сутності економічного контролю, зокрема систематизовано та узагальнено підходи до визначення економічного контролю, запропоновано власне трактування терміну «економічний контроль», а також досліджено вплив цифрових технологій на підвищення аналітичної складової та ефективності контролю в системі обліково-аналітичного забезпечення підприємства. Практична значущість результатів дослідження. Використання вказаних цифрових засобів здійснення економічного контролю дозволяє підвищити точність, оперативність і комплексність оцінювання діяльності підприємств та прийняття обґрунтованих управлінських рішень. Ключові слова: економічний контроль, обліково-аналітичне забезпечення, бізнес, цифрові технології, аналітика, підприємницька діяльність. Balaniuk I.F., Ivanochko B.R., Kuzmin T.L., Melnyk I.O. THE ESSENCE OF ECONOMIC CONTROL AND ITS PLACE IN BUSINESS ACCOUNTING AND ANALYTICAL SYSTEMS IN THE CONDITIONS OF DIGITAL TRANSFORMATION Purpose. The aim of the article is to theoretically generalize the essence of economic control, form its holistic scientific definition, and substantiate its place in the system of accounting and analytical support of an enterprise, taking into account the influence of digital technologies. Methodology of research. A set of methods that allowed us to comprehensively investigate the essence of economic control and substantiate its role in the system of accounting and analytical support of an enterprise, taking into account digital technologies were used in the article. Theoretical generalization and analysis of scientific sources were used to systematize approaches to the definition of economic control, types of control over business and their functional features. The systematic approach allowed us to consider economic control as a generalized category that unites different types of control, and to reveal the relationship between them as part of the system of accounting and analytical support of a business. Comparison and classification methods were used to highlight the main types of control and determine their role in verifying the compliance of the enterprise's activities with economic goals, the efficiency of resource use and the performance of social and ethical functions. Analytical and logical methods ensured the formation of a holistic scientific definition of economic control, as well as the generalization of the capabilities of digital technologies in increasing its efficiency. The use of inductive and deductive approaches allowed us to combine general principles of control with specific digitalization tools, such as ERP systems, interactive analytical dashboards, electronic audit, analytical platforms and artificial intelligence, and to show their application in the practical activities of the enterprise. Thus, the chosen research methodology provided a comprehensive theoretical analysis of economic control and its digital tools, which is the basis for further practical recommendations on increasing the efficiency of accounting and analytical support systems for business. Findings. The study theoretically summarized the essence of economic control and proposed its holistic definition as a generalized category of all types of business control. It is shown that economic control integrates the functions of primary economic, managerial, internal, financial, external and social control, ensuring verification of the compliance of the enterprise's activities with its economic goals, effective use of resources and the fulfilment of social and ethical functions. The study also identified the role of modern digital technologies in increasing the efficiency of economic control. Key digital tools are identified – ERP systems, interactive analytical dashboards, electronic audit, electronic document management, analytical platforms and artificial intelligence – and their capabilities in providing analytical assessment of the enterprise's activities, monitoring business processes and integrating internal and external data for making informed management decisions are described. Originality. The scientific novelty of the obtained results lies in the systematization and generalization of approaches to the definition of economic control, the proposed holistic interpretation of the term "economic control", as well as in the study of the impact of digital technologies on increasing the analytical component and efficiency of control in the system of accounting and analytical support of the enterprise. Practical value. The practical significance is manifested in the identification of specific digital tools and methods of their use for economic control, which allows to increase the accuracy, efficiency and comprehensiveness of assessing the activities of the enterprise and making informed management decisions. Key words: economic control, accounting and analytical support, business, digital technologies, analytics, entrepreneurial activity.
ВЗАЄМОЗВ’ЯЗОК ТРАНСФОРМАЦІЙНИХ ПРОЦЕСІВ І ЗАЙНЯТОСТІ В УМОВАХ ЦИФРОВОЇ ЕКОНОМІКИ
Ащеулова О.М., Лось В.О., Лобунець Т.В. ВЗАЄМОЗВ’ЯЗОК ТРАНСФОРМАЦІЙНИХ ПРОЦЕСІВ І ЗАЙНЯТОСТІ В УМОВАХ ЦИФРОВОЇ ЕКОНОМІКИ Мета. Комплексний аналіз трансформаційних процесів у цифровій економіці та їхнього впливу на зайнятість і визначення напрямів регулювання, які можуть забезпечити адаптацію ринку праці до нових умов. Методика дослідження. Дослідження ґрунтується на поєднанні системного та структурно-функціонального підходів, що дозволяє розглядати цифрову економіку як цілісний комплекс взаємопов’язаних процесів. Компаративний аналіз використано для порівняння трансформаційних трендів у різних країнах (США, ЄС, Китай, Індія) та для обґрунтування висновків про поляризацію зайнятості. Аналіз статистичних і аналітичних джерел (зокрема McKinsey, WEF, ILO та національної статистики) застосовано для емпіричного вимірювання змін у структурі зайнятості, продуктивності й заробітках. Метод контент-аналізу нормативних документів (Platform Work Directive, Digital Services Act, OECD-матеріали) використано для виявлення прогалин інституційного регулювання платформної зайнятості. Узагальнення та синтез отриманих даних забезпечили побудову причинно-наслідкових висновків про взаємозв’язок технологічних змін, воєнного шоку та інституційних бар’єрів. Результати дослідження. Обґрунтовано, що автоматизація та впровадження ШІ переорієнтовують попит ринку праці в бік висококваліфікованих професій, водночас скорочуючи зайнятість у професіях середнього рівня. Встановлено, що гіг-економіка та дистанційна зайнятість формують нову архітектуру трудових відносин, яка підвищує гнучкість праці, але знижує рівень соціального захисту та стабільності доходів. Визначено регіональні й вікові диспропорції в цифровій грамотності в Україні на підставі результатів національного опитування, що обмежує доступ частини населення до високопродуктивних сегментів ринку праці. Сформовано висновок про відсутність належного нормативно-правового регулювання платформної зайнятості, яке підвищує вразливість працівників під час економічних і воєнних шоків. Показано, що поєднання технологічних трансформацій із демографічними та воєнними факторами посилює поляризацію зайнятості й потребує адресних політик перекваліфікації та соціального захисту. Наукова новизна результатів дослідження. В процесі дослідження виявлено взаємозв’язки між ключовими трансформаційними процесами (автоматизація, ШІ, гіг-економіка) та якістю зайнятості населення з урахуванням кризових чинників й інституційного середовища в національному вимірі. На відміну від наявних підходів, отримані результати інтегрують технологічні зміни з воєнними та демографічними викликами, що дозволяє глибше оцінити ризики поляризації ринку праці й соціальних диспропорцій. Такий підхід створює підґрунтя для формування цільових політик перекваліфікації та адаптації системи соціального захисту, спрямованих на пом’якшення поляризаційних ефектів цифровізації в умовах національних та глобальних викликів. Практична значущість результатів дослідження. Результати дослідження можуть стати основою для формування державної політики, спрямованої на поєднання розвитку цифрових навичок із створенням ефективних механізмів соціального захисту працівників нових форм зайнятості. Отримані висновки доцільно використовувати при розробці інституційних реформ, що забезпечуватимуть баланс між інноваційним зростанням та соціальною справедливістю на ринку праці. Практичний аспект дослідження полягає також у можливості інтеграції українського ринку праці до європейського цифрового простору з урахуванням викликів воєнного та післявоєнного періоду. Ключові слова: автоматизація, гіг-економіка, зайнятість, інституційне регулювання, ринок праці, штучний інтелект, цифровізація. Ashcheulova O.M., Los V.O., Lobunets T.V. THE CORRELATION BETWEEN TRANSFORMATIONAL PROCESSES AND EMPLOYMENT IN THE DIGITAL ECONOMY Purpose. The aim of the study is to conduct a comprehensive analysis of transformation processes in the digital economy and their impact on employment. and to identify areas of regulation that can ensure the adaptation of the labour market to new conditions. Methodology of research. The study is based on a combination of systemic and structural-functional approaches, which allows consider the digital economy as an integrated set of interrelated processes. Comparative analysis is used to compare transformation trends in different countries (the US, EU, China, India) and to substantiate conclusions about the polarisation of employment. Analysis of statistical and analytical sources (in particular McKinsey, WEF, ILO and national statistics) is used to empirically measure changes in the structure of employment, productivity and earnings. The content analysis method of regulatory documents (Platform Work Directive, Digital Services Act, OECD materials) was used to identify gaps in the institutional regulation of platform employment. The generalisation and synthesis of the data obtained provided the basis for causal conclusions about the interrelationship between technological change, military shock and institutional barriers. Findings. It has been substantiated that automation and the introduction of AI are reorienting labour market demand towards highly skilled professions, while reducing employment in mid-level professions. It has been established that the gig economy and remote employment are forming a new architecture of labour relations, which increases labour flexibility but reduces the level of social protection and income stability. Regional and age disparities in digital literacy in Ukraine based on the results of a national survey, which limits the access of part of the population to highly productive segments the labour market. A conclusion has been made about the lack of adequate regulatory and legal regulation of platform employment, which increases the vulnerability of workers times of economic and military shocks. It has been shown that the combination of technological transformations with demographic and military factors exacerbates the polarisation and requires targeted retraining and social protection policies. Originality. The study interrelationships were identified between key transformational processes (automation, AI, gig economy) and the quality of employment of the population, taking into account crisis factors and the institutional environment at the national level. Unlike existing approaches, the obtained results integrate technological changes with military and demographic challenges, allowing for a deeper assessment of the risks of labour market polarisation and social disparities. This approach creates the basis for the formation of targeted policies for retraining and adapting the social protection system, aimed at mitigating the polarising effects of digitalisation in the context of national and global challenges. Practical value. The results can form the basis for the formation of public policy aimed at combining the development of digital skills with the creation of effective mechanisms social protection for workers in new forms of employment. The obtained conclusions should be used in the development of institutional reforms that will ensure a balance between innovative growth and social justice in the labour market. The practical aspect of the study also lies in the possibility of integrating the Ukrainian labour market into the European digital space, taking into account the challenges of the war and post-war period. Key words: automation; gig economy; employment, institutional regulation, labour market; artificial intelligence; digitalisation.
СОЦІАЛЬНЕ ПІДПРИЄМНИЦТВО ЯК ІНСТРУМЕНТ СОЦІАЛЬНОЇ ПОЛІТИКИ: МІЖНАРОДНИЙ ДОСВІД ТА ПЕРСПЕКТИВИ ДЛЯ УКРАЇНИ
Прушківська Е.В., Прушківський В.Г., Бондаренко Л.А. СОЦІАЛЬНЕ ПІДПРИЄМНИЦТВО ЯК ІНСТРУМЕНТ СОЦІАЛЬНОЇ ПОЛІТИКИ: МІЖНАРОДНИЙ ДОСВІД ТА ПЕРСПЕКТИВИ ДЛЯ УКРАЇНИ Мета. З’ясування ролі соціального підприємництва як інструменту соціальної політики у міжнародному та національному контексті. Методика дослідження. В процесі дослідження застосовано системний та компаративний аналіз, що дозволило розглядати соціальне підприємництво як складову соціальної політики в контексті глобальних і національних трансформацій. Використано порівняльний аналіз регіональних моделей (ЄС, Південно-Східна Азія, Латинська Америка, Україна) для виявлення спільних і відмінних рис інклюзії соціальних підприємств у соціально-політичні стратегії. Емпіричну основу дослідження склали звіти міжнародних організацій (UNDP, OECD, Європейська комісія), національні статистичні матеріали та наукові дослідження. Контент-аналіз нормативно-правових актів та стратегічних документів дозволив оцінити інституційне середовище, у якому функціонують соціальні підприємства. Узагальнення отриманих результатів забезпечило виокремлення концептуальних функцій соціального підприємництва в сучасних соціально-економічних умовах. Результати дослідження. Встановлено, що в країнах ЄС соціальне підприємництво розглядається як частина політики зайнятості та інклюзії, тоді як у Південно-Східній Азії цей вид підприємництва орієнтується на мобілізацію локальних громад і партнерств із міжнародними організаціями. Латинська Америка демонструє переваги комунітарних моделей, які поєднують інноваційність та боротьбу з бідністю, але водночас стикаються з політичною та економічною нестабільністю. В Україні соціальне підприємництво перебуває на етапі інституційного становлення, однак виявляє високий потенціал для вирішення проблем зайнятості, інклюзії та соціальної інтеграції. Виокремлено три концептуальні функції соціального підприємництва у соціально-економічних стратегіях країн: інструмент створення робочих місць, механізм соціальної інклюзії та платформа партнерства між державою, бізнесом і громадянським суспільством. Наукова новизна результатів дослідження. Результати дослідження дають підстави обґрунтувати взаємозв’язок між соціальним підприємництвом і соціальною політикою, що дозволяє інтерпретувати його не лише як інноваційну бізнес-модель, а й як багатофункціональний інструмент досягнення соціальної стійкості. На відміну від наявних досліджень, результати інтегрують глобальний, регіональний і національний виміри, виявляючи типологію моделей та визначаючи перспективи їх адаптації для України. Практична значущість результатів дослідження. Отримані результати можуть бути використані при розробці державних і місцевих програм соціальної політики, спрямованих на підтримку вразливих груп, відновлення ринку праці та посилення соціальної інтеграції. Для України в умовах війни та повоєнної відбудови соціальне підприємництво здатне стати механізмом поєднання економічного відновлення з формуванням інклюзивного суспільства. Ключові слова: громадянське суспільство, інклюзія, зайнятість, міжнародний досвід, соціальне підприємництво, соціальна політика, інституційна підтримка, повоєнна відбудова. Prushkivska E.V., Prushkivskyi V.H., Bondarenko L.A. SOCIAL ENTREPRENEURSHIP AS A SOCIAL POLICY TOOL: INTERNATIONAL EXPERIENCE AND PROSPECTS FOR UKRAINE Purpose. The purpose of the article is to clarify the role of social entrepreneurship as a tool of social policy in the international and national context. Methodology of research. In the course of the research, a systematic and comparative analysis was used, which made it possible to consider social entrepreneurship as a component of social policy in the context of global and national transformations. A comparative analysis of regional models (EU, Southeast Asia, Latin America, Ukraine) was used to identify common and distinctive features of the inclusion of social enterprises in socio-political strategies. The empirical basis of the study consisted of reports from international organisations (UNDP, OECD, European Commission), national statistical materials and scientific research. Content analysis of regulatory and legal acts and strategic documents made it possible to assess the institutional environment in which social enterprises operate. The generalisation of the results obtained made it possible to identify the conceptual functions of social entrepreneurship in the current socio-economic conditions. Findings. It has been established that in EU countries, social entrepreneurship is considered part of employment and inclusion policy, while in Southeast Asia, this type of entrepreneurship is focused on mobilising local communities and partnerships with international organisations. Latin America demonstrates the advantages of community models that combine innovation and the fight against poverty, but at the same time face political and economic instability. In Ukraine, social entrepreneurship is at the stage of institutional formation, but shows high potential for solving problems of employment, inclusion and social integration. Three conceptual functions of social entrepreneurship in the socio-economic strategies of countries have been identified: a tool for job creation, a mechanism for social inclusion, and a platform for partnership between the state, business and civil society. Originality. The research results provide grounds for substantiating the relationship between social entrepreneurship and social policy, which allows it to be interpreted not only as an innovative business model, but also as a multifunctional tool for achieving social sustainability. Unlike existing studies, the results integrate global, regional and national dimensions, identifying a typology of models and determining the prospects for their adaptation in Ukraine. Practical value. The results obtained can be used in the development of state and local social policy programmes aimed at supporting vulnerable groups, restoring the labour market and strengthening social integration. For Ukraine, in the context of war and post-war reconstruction, social entrepreneurship can become a mechanism for combining economic recovery with the formation of an inclusive society. Key words: civil society, inclusion, employment, international experience, social entrepreneurship, social policy, institutional support, post-war reconstruction.
АНАЛІЗ ЗОВНІШНЬОЕКОНОМІЧНИХ ПАРАМЕТРІВ ВНУТРІШНЬОГО РИНКУ КВІТНИКАРСТВА УКРАЇНИ ЯК ЧИННИКІВ ЕКОНОМІКИ ВІДНОВЛЕННЯ
Колесніков А. В. АНАЛІЗ ЗОВНІШНЬОЕКОНОМІЧНИХ ПАРАМЕТРІВ ВНУТРІШНЬОГО РИНКУ КВІТНИКАРСТВА УКРАЇНИ ЯК ЧИННИКІВ ЕКОНОМІКИ ВІДНОВЛЕННЯ Мета. Аналіз зовнішньоекономічних параметрів ринку квітникарської продукції в Україні в контексті розгляду галузі як однієї з пріоритетних в економіці відновлення. Методика дослідження. Теоретичною і методологічною основою дослідження є системний підхід до розгляду суспільних та економічних явищ і процесів. В ході дослідження також використовувались інші методи, зокрема: статистичний метод – для оцінювання тенденцій зміни обсягів імпорту та експорту квітникарської продукції у розрізі кодів УКТЗЕД; абстрактно-логічний – для розуміння закономірностей прояву тенденцій імпорту та експорту квітникарської продукції; табличний метод – для наочності представлення результатів дослідження; метод узагальнення – для формування висновків дослідження. Результати дослідження. Визначено важливу роль квітникарства як гнучкого і трудомісткого сектора в умовах економіки відновлення. Узагальнено тенденції імпорту квітникарської продукції в Україну за період 2020‒2024 рр. та виділено 4 етапи його становлення: зростання імпорту (2021), скорочення імпорту (2022), адаптації (2023 р.) та відновлення імпорту (2024 р.). Узагальнено тенденції експорту квітникарської продукції з України та виділено три переважаючих етапи його становлення, із проявом тенденції зростання експорту на першому етапі (2021 р.), скорочення експорту на другому етапі (2022‒2023 рр.) та початку адаптації (2024 р.). Встановлено від’ємний баланс зовнішньоторговельного сальдо квітникарської продукції, що актуалізує потребу в інституційній підтримці розширення внутрішнього виробництва, експорту та імпортозаміщення. Наукова новизна результатів дослідження. Удосконалено підхід з аналізу зовнішньоекономічних тенденцій квітникарської продукції з врахуванням диференційованих характеристик результатів аналізу по загальних показниках обсягу імпорту та експорту квітникарської продукції в Україні в розрізі чотирьох видів квітникарської продукції (УКТЗЕД 0601 «Цибулини, бульби, кореневища», УКТЗЕД 0602 «Інші живі рослини; міцелій грибів», УКТЗЕД 0603 «Зрізані квіти та пуп'янки» та УКТЗЕД 0604 «Листя, гілки, трави, мохи та лишайники»), а також тенденцій за етапами становлення експорту (зростання, скорочення, початку адаптації) та імпорту (зростання, скорочення, адаптації, відновлення), що, на відміну від існуючих, дасть можливість підготувати більш обґрунтовані документи з різних питань розвитку галузі квітникарства та ринку квітникарської продукції. Практична значущість результатів дослідження. Результати дослідження можуть бути використані при проведенні аналітичних робіт та обґрунтуванні заходів в стратегічних та програмних документах з розвитку галузі квітникарства та ринку квітникарської продукції, зокрема при виокремленні стратегічних напрямів формування моделі розвитку квітникарства, орієнтованої на адаптивність, експортні перспективи та інтеграцію в економіку відновлення. Ключові слова: квітникарство, ринок квітникарської продукції, імпорт, експорт, зовнішньоторговельний баланс, економіка відновлення, імпортозаміщення. Kolesnikov A.V. ANALYSIS OF THE EXTERNAL ECONOMIC PARAMETERS OF UKRAINE’S FLORICULTURE MARKET AS FACTORS OF THE RECOVERY ECONOMY Purpose. The aim of the article is to analyse the foreign economic parameters of the floriculture market in Ukraine in the context of considering the industry as one of the priorities in the recovery economy. Methodology of research. The theoretical and methodological basis of the research is the systemic approach to the consideration of social and economic phenomena and processes. During the study, other methods were also used, in particular: the statistical method – for assessing the trends in changes in the volumes of import and export of floriculture products by foreign economic codes of the Ukrainian Classification of Goods for Foreign Economic Activity (UCGFEA codes); the abstract and logical method – for understanding the regularities of manifestation of import and export trends of floriculture products; the tabular method – for the visual presentation of the research results; the generalization method – for formulating the research conclusions. Findings. The important role of floriculture as a flexible and labour-intensive sector in the conditions of the recovery economy has been determined. The trends of floriculture product imports into Ukraine during the period 2020–2024 have been generalized, and four stages of its development have been identified: import growth (2021), import reduction (2022), adaptation (2023), and import recovery (2024). The trends of floriculture product exports from Ukraine have been generalized, and three predominant stages of its development have been identified, with the manifestation of an export growth trend in the first stage (2021), export reduction in the second stage (2022–2023), and the beginning of adaptation (2024). A negative balance of foreign trade in floriculture products has been established, which actualizes the need for institutional support for the expansion of domestic production, export, and import substitution. Originality. The approach to the analysis of foreign economic trends of floriculture products has been improved. It takes into account the differentiated characteristics of the analysis results by general indicators of the volume of import and export of floriculture products in Ukraine, in terms of four types of floriculture products (Ukrainian classifier of goods of foreign economic activity (UCGFEA 0601 “Bulbs, tubers, rhizomes), ”UCGFEA 0602 “Other live plants; mushroom mycelium,” UCGFEA 0603 “Cut flowers and flower buds,” and UCGFEA 0604 “Foliage, branches, grasses, mosses, and lichens”). The approach also considers the trends by stages of export development (growth, reduction, beginning of adaptation) and import (growth, reduction, adaptation, recovery). In contrast to the existing approaches, this will make it possible to prepare more substantiated documents on various issues of the development of the floriculture sector and the floriculture products market. Practical value. The research results can be used in conducting analytical work and substantiating measures in strategic and program documents on the development of the floriculture sector and the floriculture products market, in particular, when identifying strategic directions for forming a model of floriculture development focused on adaptability, export prospects, and integration into the recovery economy. Key words: floriculture, floriculture products market, import, export, foreign trade balance, recovery economy, import substitution.
МІЛІТАРИЗАЦІЯ НАЦІОНАЛЬНОЇ ЕКОНОМІКИ УКРАЇНИ В УМОВАХ ВІЙНИ: ВИКЛИКИ ТА ОБМЕЖЕННЯ
Прінц В.А. МІЛІТАРИЗАЦІЯ НАЦІОНАЛЬНОЇ ЕКОНОМІКИ УКРАЇНИ В УМОВАХ ВІЙНИ: ВИКЛИКИ ТА ОБМЕЖЕННЯ Мета. Визначити специфіку мілітаризації національної економіки України в умовах війни та проаналізувати її основні виклики й обмеження для забезпечення економічної стійкості держави. Методика дослідження. Теоретико-методологічною основою дослідження є поєднання загальнонаукових та спеціальних методів, що дозволило розкрити на основі системного підходу специфіку мілітаризації національної економіки України. Методи аналізу та синтезу використано для дослідження макроекономічних індикаторів мілітаризації економіки та виявлення основних викликів. Методи логічного узагальнення й абстрагування застосовано для формулювання висновків і виокремлення ключових тенденцій процесів мілітаризації. Інституціональний метод дав змогу аргументувати необхідність проведення інституційних реформ для забезпечення сталого розвитку мілітаризованої економіки. Для опрацювання емпіричної бази було використано контент-аналіз наукових джерел і статистичних звітів. Результати дослідження. Розкрито зміст сучасної мілітаризації української економіки як багатовимірного процесу, що охоплює не лише фінансування оборони, а й переформатування виробничої структури, ринку праці та державної політики. Встановлено безпрецедентне зростання військових витрат (до 36–39 % ВВП), активізацію діяльності оборонно-промислового комплексу та нарощування державного оборонного замовлення. Виявлено низку критичних обмежень ‒ деіндустріалізацію, імпортозалежність, фіскальну перенапругу, кадровий дефіцит та інституційні дисбаланси. Наукова новизна результатів дослідження. Вперше на основі комплексного підходу систематизовано макроекономічні індикатори мілітаризації в умовах тривалого збройного конфлікту, уточнено структурні параметри національної воєнної економіки та деталізовано системні виклики, які впливають на забезпечення економічної стійкості держави. Практична значущість результатів дослідження. Отримані результати можуть бути використані при формуванні стратегій економічної безпеки, розробленні державних програм модернізації оборонної промисловості, удосконаленні фінансового планування у сфері національної безпеки, а також у процесі адаптації економічної політики України до стандартів НАТО та ЄС. Ключові слова: мілітаризація економіки, оборонно-промисловий комплекс, воєнна економіка, державне оборонне замовлення, економічна безпека, фіскальні обмеження, стратегічна модернізація. Prints V.A. MILITARIZATION OF THE NATIONAL ECONOMY OF UKRAINE IN THE CONDITIONS OF WAR: CHALLENGES AND LIMITATIONS Purpose. The aim of the article is to identify the specifics of the militarization of the national economy of Ukraine in wartime and to analyse its main challenges and limitations for ensuring the economic stability of the state. Methodology of research. The theoretical and methodological basis of the study is a combination of general scientific and special methods, which allowed to reveal the specifics of the militarization of the national economy of Ukraine on the basis of a systematic approach. Methods of analysis and synthesis were used to study macroeconomic indicators of the militarization of the economy and identify the main challenges. Methods of logical generalization and abstraction were used to formulate conclusions and identify key trends in the militarization processes. The institutional method made it possible to argue the need for institutional reforms to ensure the sustainable development of the militarized economy. Content analysis of scientific sources and statistical reports was used to develop the empirical base. Findings. The content of the modern militarization of the Ukrainian economy was revealed as a multidimensional process that encompasses not only defence financing, but also the reformatting of the production structure, labour market, and state policy. An unprecedented increase in military spending (up to 36–39% of GDP), the intensification of the defence-industrial complex, and the increase in state defence orders were established. A number of critical limitations were identified ‒ deindustrialization, import dependence, fiscal overstrain, personnel shortage, and institutional imbalances. Originality. For the first time, based on a comprehensive approach, macroeconomic indicators of militarization in conditions of a protracted armed conflict were systematized, the structural parameters of the national military economy were clarified, and systemic challenges that affect ensuring the economic stability of the state were detailed. Practical value. The obtained results can be used in the formation of economic security strategies, the development of state programs for the modernization of the defence industry, the improvement of financial planning in the field of national security, as well as in the process of adapting Ukraine's economic policy to NATO and EU standards. Key words: militarization of the economy, defence-industrial complex, military economy, state defence order, economic security, fiscal constraints, strategic modernization.
МЕХАНІЗМИ ЗАБЕЗПЕЧЕННЯ ЕКОНОМІЧНОЇ БЕЗПЕКИ ТА ЕКОНОМІЧНОЇ СТАБІЛЬНОСТІ СОЦІАЛЬНО-ЕКОНОМІЧНОЇ СИСТЕМИ В КОНТЕКСТІ СУЧАСНИХ ВИКЛИКІВ ВОЄННО-ПОЛІТИЧНОЇ ОБСТАНОВКИ
Самойленко І.О. МЕХАНІЗМИ ЗАБЕЗПЕЧЕННЯ ЕКОНОМІЧНОЇ БЕЗПЕКИ ТА ЕКОНОМІЧНОЇ СТАБІЛЬНОСТІ СОЦІАЛЬНО-ЕКОНОМІЧНОЇ СИСТЕМИ В КОНТЕКСТІ СУЧАСНИХ ВИКЛИКІВ ВОЄННО-ПОЛІТИЧНОЇ ОБСТАНОВКИ Мета. Визначення механізмів підвищення рівня економічної безпеки та економічної стабільності соціально-економічної системи, що дозволить знайти та впровадити на практиці ефективні інструменти із забезпечення стану захищеності соціально-економічної системи від деструктивних чинників внутрішнього та зовнішнього характеру. Методика дослідження. В дослідженні використовувались такі методи: індукції, дедукції (для формулювання теоретичних положень економічної безпеки); аналізу та синтезу (для виокремлення основних підхід до економічної безпеки та розкриття її категоріальної сутності); системний підхід (при розкритті підходів та механізмів забезпечення економічної безпеки); формально-логічний (для визначення домінант забезпечення економічної безпеки та економічної стабільності соціально-економічної системи). Результати дослідження. Обґрунтовано, що економічну безпеку варто трактувати як стан надійної захищеності соціально-економічної системи від наявних та потенційних загроз із внутрішнього та зовнішнього середовища. Окреслено та розкрито підходи та механізми забезпечення економічної безпеки соціально-економічної системи. Розкрито можливості та переваги застосування ЦВС в умовах викликів воєнно-політичної обстановки. Наведено модель системи ЦВС. Зазначено, що практичним та універсальним інструментом, що дозволяє швидко реагувати на зміни в цивільному середовищі є аналіз PMESII-PT. Наукова новизна результатів дослідження. Набула подальшого розвитку теоретична концептуалізація економічної безпеки соціально-економічної системи в умовах викликів воєнно-політичної обстановки, що дало змогу виділити підходи до її трактування та запропонувати авторське бачення, виокремити механізми її забезпечення, обґрунтувати роль цивільно-військового співробітництва у забезпеченні економічної безпеки. Наведено модель системи ЦВС. Практична значущість результатів дослідження. Результати дослідження мають практичне значення, зокрема, обґрунтовано використання цивільно-військового співробітництва як дієвого інституційного механізму підвищення рівня економічної безпеки соціально-економічної системи. Розраховано на експертів, науковців, суб’єктів владних повноважень, представників громадських організацій тощо. Ключові слова: економічна безпека, соціально-економічна система, підходи та механізми забезпечення, цивільно-військового співробітництво, аналіз PMESII-PT. Samoilenko I.О. MECHANISMS FOR ENSURING ECONOMIC SECURITY AND STABILITY OF THE SOCIAL AND ECONOMIC SYSTEM IN THE CONTEXT OF CONTEMPORARY MILITARY-POLITICAL CHALLENGES Purpose. This article aims to identify the mechanisms level up economic security and stability of the social and economic system. By doing so, it seeks to develop and implement effective instruments for safeguarding the social and economic system against destructive factors of both internal and external origin. Methodology of research. The study employs a set of research methods, including induction and deduction (to formulate the theoretical foundations of economic security); analysis and synthesis (to identify the principal approaches to economic security and to reveal its categorical essence); a systems approach (to disclose the conceptual foundations and mechanisms of economic security); and formal and logical analysis (to determine the dominant factors in securing the economic security and stability of the social and economic system). Findings. The paper argues that economic security should be conceptualized as a state of reliable protection of the social and economic system against existing and potential threats from both internal and external environments. The study outlines and examines various approaches and mechanisms for ensuring the economic security of the social and economic system. Furthermore, it demonstrates the opportunities and advantages of applying Civil-Military Cooperation (CIMIC) under the conditions of contemporary military-political challenges. A model of the CIMIC system is presented. The paper posits that PMESII-PT analysis constitutes a practical and universal instrument that enables timely responses to changes in the civilian environment. Originality. The research contributes to the further theoretical conceptualization of economic security of the social and economic system in the context of military-political challenges. It advances existing scholarship by refining approaches to its interpretation, offering an original perspective on its conceptual essence, and substantiating the role of CIMIC in strengthening economic security. A model of the CIMIC system is presented. Practical value. The findings of this study hold practical significance, the use of civil-military cooperation as an effective institutional mechanism for increasing the level of economic security of the social and economic system is substantiated. The results may be of interest to scholars, policymakers, government authorities, and representatives of civil society organizations. Key words: economic security, social and economic system, approaches and mechanisms of provision, civil-military cooperation, PMESII-PT analysis.
ВПЛИВ МАКРОЕКОНОМІЧНОЇ ТУРБУЛЕНТНОСТІ НА ІНВЕСТИЦІЙНУ АКТИВНІСТЬ ТРАНСНАЦІОНАЛЬНИХ КОРПОРАЦІЙ
Грищишен С.В. ВПЛИВ МАКРОЕКОНОМІЧНОЇ ТУРБУЛЕНТНОСТІ НА ІНВЕСТИЦІЙНУ АКТИВНІСТЬ ТРАНСНАЦІОНАЛЬНИХ КОРПОРАЦІЙ Мета. Всебічний аналіз впливу макроекономічної турбулентності на інвестиційну активність транснаціональних корпорацій з урахуванням актуальних тенденцій глобальної економіки і прикладів за 2020‒2024 рр. Методика дослідження. Методика дослідження ґрунтується на поєднанні системного й порівняльного аналізу, використанні статистичних даних міжнародних фінансових організацій, кейс-методу для дослідження прикладів діяльності провідних ТНК, а також на елементах трендового аналізу для виявлення закономірностей змін інвестиційної активності. Результати дослідження. Встановлено, що макроекономічна турбулентність у формах інфляційних сплесків, валютних коливань, підвищення відсоткових ставок, енергетичних шоків і геополітичних конфліктів призводить до зростання вартості капіталу, обмеження доступу до боргового фінансування та переорієнтації стратегій ТНК на менш ризикові інвестиції. На прикладі угод доведено, що високі ставки роблять такі операції економічно малопривабливими, а кейси компаній демонструють зсув фокусу у бік внутрішніх інвестицій і регіоналізації виробництва. Виявлено, що в умовах турбулентності ТНК активніше застосовують моделі friend-shoring, цифровізацію ланцюгів постачання й диверсифікацію ринків збуту. Дослідження також показало, що регіональні відмінності впливу турбулентності залежать від рівня економічної стійкості та політичної стабільності приймаючих країн. Наукова новизна результатів дослідження. Набуло подальшого розвитку комплексне оцінювання сукупного впливу ключових факторів макроекономічної турбулентності на інвестиційну поведінку ТНК, з інтеграцією даних 2020-2024 рр. і порівнянням глобальних і регіональних трендів. Практична значущість результатів дослідження. Результати дослідження можуть бути використані для розробки адаптивних інвестиційних стратегій ТНК та удосконалення механізмів державної підтримки іноземних інвестицій у періоди нестабільності. Ключові слова: міжнародний бізнес, інвестиційна активність, валютна волатильність, інфляція, friend-shoring, глобальні ризики. Hryshchyshen S.V. THE IMPACT OF MACROECONOMIC TURBULENCE ON THE INVESTMENT ACTIVITY OF TRANSNATIONAL CORPORATIONS Purpose. The aim of the article is a comprehensive analysis of the impact of macroeconomic turbulence on the investment activity of transnational corporations, taking into account current trends in the global economy and examples for 2020-2024. Methodology of research. The research methodology is based on a combination of systemic and comparative analysis, the use of statistical data from international financial organizations, a case method for studying examples of the activities of leading TNCs, as well as elements of trend analysis to identify patterns in changes in investment activity. Findings. The results of the study show that macroeconomic turbulence in the form of inflationary surges, currency fluctuations, increases in interest rates, energy shocks and geopolitical conflicts leads to an increase in the cost of capital, limited access to debt financing and a reorientation of TNC strategies to less risky investments. The example of transactions proves that high rates make such operations economically unattractive, and the cases of companies demonstrate a shift in focus towards domestic investments and regionalization of production. It was found that in conditions of turbulence, TNCs more actively use friend-shoring models, digitalization of supply chains and diversification of sales markets. The study also showed that regional differences in the impact of turbulence depend on the level of economic stability and political stability of host countries. Originality. A comprehensive assessment of the cumulative impact of key factors of macroeconomic turbulence on the investment behaviour of TNCs, with the integration of data for 2020-2024 and a comparison of global and regional trends, has been further developed. Practical value. The practical significance of the research results lies in the possibility of using the obtained conclusions to develop adaptive investment strategies of TNCs and improve mechanisms for state support of foreign investments in periods of instability. Key words: international business, investment activity, currency volatility, inflation, friend-shoring, global risks.
УПРАВЛІННЯ ПРОЄКТАМИ РОЗВИТКУ АГРАРНОГО СЕКТОРУ УКРАЇНИ В УМОВАХ ЄВРОІНТЕГРАЦІЇ: СТРАТЕГІЧНІ ПІДХОДИ ТА ПІДВИЩЕННЯ ЕКСПОРТНОГО ПОТЕНЦІАЛУ
Бучинська Т.В., Данько М.М. УПРАВЛІННЯ ПРОЄКТАМИ РОЗВИТКУ АГРАРНОГО СЕКТОРУ УКРАЇНИ В УМОВАХ ЄВРОІНТЕГРАЦІЇ: СТРАТЕГІЧНІ ПІДХОДИ ТА ПІДВИЩЕННЯ ЕКСПОРТНОГО ПОТЕНЦІАЛУ Мета. Метою статті є обґрунтування стратегічних підходів до управління проєктами розвитку аграрного сектору України в умовах євроінтеграції. Методика дослідження. В процесі дослідження використано загальні наукові та спеціальні методи, які забезпечили комплексний підхід, що дозволяє всебічно оцінити розвиток аграрного сектору України в умовах євроінтеграції. До основних методів належали: статистичний аналіз – для вивчення динаміки обсягів експорту та імпорту агропродовольчої продукції, формування сальдо зовнішньої торгівлі та оцінки тенденцій розвитку галузі; методи наукової абстракції, індукції та дедукції – для формування гіпотез щодо розвитку аграрного сектору України, оцінювання причинно-наслідкових зв’язків між євроінтеграцією, зовнішньоторговельною діяльністю та ефективністю аграрних проєктів; абстрактно-логічний – для теоретичного узагальнення результатів, систематизації проєктних напрямів та формулювання наукових висновків; графічний – для наочної демонстрації динаміки експорту та імпорту, структури зовнішньої торгівлі. Результати дослідження. Розглянуто сучасний стан аграрного сектору України, його роль у формуванні економічного потенціалу держави та забезпеченні продовольчої безпеки. Досліджено вплив євроінтеграційних процесів на розвиток агропідприємств, зокрема на розширення зовнішньоторговельної діяльності та підвищення експортного потенціалу. Розкрито проблемні аспекти та виклики, що стоять перед українським агросектором. Проаналізовано динаміку зовнішньої торгівлі України агропродовольчими товарами з країнами ЄС у 2018–2023 рр., визначено зростання частки експорту та формування нового стратегічного вектора економічного співробітництва, що підтверджує інтеграцію українського аграрного експорту на європейський ринок. Визначено ключові напрями підвищення ефективності управління аграрними проєктами. Розкрито практичні аспекти формування стратегії управління проєктами структурної трансформації аграрного сектору, що забезпечує соціально орієнтоване та екологічно врівноважене функціонування галузі, підвищення експортного потенціалу та інтеграцію українського агробізнесу у глобальні агропродовольчі ланцюги. Наукова новизна результатів дослідження. Дістало подальшого розвитку дослідження обґрунтування стратегічних проєктних напрямів для євроінтеграції аграрного сектора України. Проведено комплексний аналіз розвитку аграрного сектору України з позицій євроінтеграції та підвищення експортного потенціалу. Практична значущість результатів дослідження. Розроблені рекомендації та проєктні рішення можуть бути використані суб’єктами аграрного сектора України для активізації зовнішньоторговельної діяльності. Ключові слова: аграрний сектор, євроінтеграція, експортний потенціал, управління проєктами, конкурентоспроможність, зовнішньоторгова діяльність, інституційна інфраструктура, інноваційний розвиток. Buchynska T.V., Danko M.M. MANAGEMENT OF AGRICULTURAL SECTOR DEVELOPMENT PROJECTS IN UKRAINE IN THE CONTEXT OF EUROPEAN INTEGRATION: STRATEGIC APPROACHES AND INCREASING EXPORT POTENTIAL Purpose. The aim of the article is to substantiate strategic approaches to managing development projects in Ukraine's agricultural sector in the context of European integration. Methodology of research. General scientific and specialized methods were used in the study, which ensured a comprehensive approach that allowed for a comprehensive assessment of the development of Ukraine's agricultural sector in the context of European integration. The main methods included: statistical analysis – to study the dynamics of agro-food exports and imports, the formation of the foreign trade balance, and the assessment of industry development trends; methods of scientific abstraction, induction, and deduction – to formulate hypotheses about the development of Ukraine's agricultural sector, assess the cause-and-effect relationships between European integration, foreign trade activities, and the effectiveness of agricultural projects; abstract and logical – for theoretical generalization of results, systematization of project directions, and formulation of scientific conclusions; graphic – for visual demonstration of the dynamics of exports and imports and the structure of foreign trade. Findings. The study examines the current state of Ukraine's agricultural sector, its role in shaping the country's economic potential and ensuring food security. The impact of European integration processes on the development of agricultural enterprises, in particular on the expansion of foreign trade activities and the increase in export potential, is examined. The problematic aspects and challenges facing the Ukrainian agricultural sector are revealed. The dynamics of Ukraine's foreign trade in agro-food products with EU countries in 2018–2023 are analysed, the growth in the share of exports and the formation of a new strategic vector of economic cooperation are identified, confirming the integration of Ukrainian agricultural exports into the European market. Key areas for improving the efficiency of agricultural project management are identified. The practical aspects of forming a strategy for managing structural transformation projects in the agricultural sector are revealed, which ensures the socially oriented and environmentally balanced functioning of the industry, increases export potential, and integrates Ukrainian agribusiness into global agro-food chains. Originality. Further development was given to research on the rationale for strategic project directions for the European integration of Ukraine's agricultural sector. A comprehensive analysis of the development of Ukraine's agricultural sector was conducted from the perspective of European integration and increasing export potential. Practical value. The developed recommendations and project solutions can be used by entities in Ukraine's agricultural sector to boost foreign trade activity. Key words: agricultural sector, European integration, potential exports, project management, competitiveness, foreign trade, institutional infrastructure, innovative development.
СТРАТЕГІЧНІ ОРІЄНТИРИ ВІДБУДОВИ УКРАЇНИ В КОНТЕКСТІ НОВОГО ЄВРОПЕЙСЬКОГО БАУХАУСУ: БЕЗПЕРЕРВНІСТЬ РОЗВИТКУ НАУКИ ТА ІННОВАЦІЙНИХ ЕКОСИСТЕМ
Волощук Ю.О., Волощук В.Р. СТРАТЕГІЧНІ ОРІЄНТИРИ ВІДБУДОВИ УКРАЇНИ В КОНТЕКСТІ НОВОГО ЄВРОПЕЙСЬКОГО БАУХАУСУ: БЕЗПЕРЕРВНІСТЬ РОЗВИТКУ НАУКИ ТА ІННОВАЦІЙНИХ ЕКОСИСТЕМ Мета. Систематизація змістових пріоритетів та визначення стратегічних орієнтирів відновлення України в контексті ідей Нового Європейського Баухаусу, як простору розвитку досконалої науки та інноваційних екосистем. Методика дослідження. Методи індукції та дедукції використовувалися для збору, систематизації та обробки інформації виявлення тенденцій і причинно-наслідкових зв’язків у науковій сфері; методи аналізу та синтезу – при визначенні напрямів наукових досліджень в Україні та країнах ЄС. Абстрактно-логічний метод було застосовано для узагальнення інформації з різних джерел, формування цілісного бачення досліджуваної проблематики, а також для розробки теоретичних висновків та узагальнень. Для наочного представлення результатів дослідження використовувався графічний метод. Результати дослідження. Розкрито стратегічні орієнтири відбудови України в контексті інтеграції до європейського простору досліджень та інновацій, зокрема через призму ідей Нового Європейського Баухаусу (New European Bauhaus). Обґрунтовано необхідність трансформації традиційних підходів до національного економічного розвитку на засадах інноваційності, міждисциплінарності та ціннісного переосмислення простору. Увага зосереджена на створенні інноваційних екосистем, здатних забезпечити високий рівень кооперації між університетами, бізнесом, державними структурами та суспільством. Відзначено, що інституційне забезпечення інноваційної політики має базуватися на європейських принципах відкритості, доступності, естетики та екологічної сталості. Проаналізовано структуру програм «Горизонт Європа» та «Новий Європейський Баухаус» у розрізі міжкластерної співпраці, цифрової трансформації, зеленої економіки та посилення ролі культурного контексту в урбаністичному розвитку. Виокремлено ключові напрями, за якими Україна може інтегруватися до спільного європейського дослідницького простору: розвиток регіональних інноваційних хабів, підтримка трансферу технологій, формування архітектури довіри між суб’єктами інноваційної діяльності, стимулювання міжсекторальної взаємодії. Наукова новизна результатів дослідження. Набуло подальшого розвитку поглиблення наукових підходів щодо систематизації змістових пріоритетів та визначенні стратегічних орієнтирів відновлення України в контексті Нового Європейського Баухаусу як простору розвитку досконалої науки та інноваційних екосистем. Практична значущість результатів дослідження. Оцінено три стратегічні сценарії розвитку науки та інновацій в Україні на період до 2030 року і визначено, що інноваційна відбудова України повинна ґрунтуватися на ідеології відкритої науки, принципах цільового партнерства, з урахуванням креативного підходу до формування освітнього, цифрового та фізичного простору, що може бути використано і при формуванні стратегічних планів розвитку наукових проєктів як на рівні окремих наукових закладів, університетів, так і при формування стратегій розвитку регіонів, підприємств та організацій, інноваційних кластерів при створенні інноваційних екосистем для стимулювання міжсекторальної взаємодії. Ключові слова: стратегічні орієнтири, Новий Європейський Баухауc, наука, інновації, міжкластерний розвиток, інноваційні хаби, інноваційна екосистема. Voloshchuk Yu.O., Voloshchuk V.R. STRATEGIC GUIDELINES FOR THE RECONSTRUCTION OF UKRAINE IN THE CONTEXT OF THE NEW EUROPEAN BAUGAUS: CONTINUITY OF THE DEVELOPMENT OF SCIENCE AND INNOVATION ECOSYSTEMS Purpose. The aim of the article is to systematize the content priorities and determine the strategic guidelines for the restoration of Ukraine in the context of the ideas of the New European Bauhaus, as a space for the development of advanced science and innovative ecosystems. Methodology of research. Induction and deduction methods were used to collect, systematize and process information, identify trends and cause-and-effect relationships in the scientific field. Analysis and synthesis methods were used to determine the directions of scientific research in Ukraine and the EU countries. The abstract and logical method was used to summarize information from various sources, form a holistic vision of the research issues, as well as to develop theoretical conclusions and generalizations. A graphical method was used to visually present the research results. Findings. The article reveals the strategic guidelines for the reconstruction of Ukraine in the context of integration into the European space of research and innovation, in particular through the prism of the ideas of the New European Bauhaus. The need to transform traditional approaches to national economic development on the basis of innovation, interdisciplinary and value-based rethinking of space is substantiated. Attention is focused on the creation of innovation ecosystems capable of ensuring a high level of cooperation between universities, business, state structures and society. It is noted that the institutional support of innovation policy should be based on the European principles of openness, accessibility, aesthetics and environmental sustainability. The structure of the Horizon Europe and New European Bauhaus programs is analysed in terms of intercluster cooperation, digital transformation, green economy and strengthening the role of the cultural context in urban development. Key areas in which Ukraine can integrate into a common European research space are identified: the development of regional innovation hubs, support for technology transfer, the formation of architecture of trust between innovation entities, and the stimulation of intersectoral interaction. Originality. Further development of scientific approaches to systematization of content priorities and definition of strategic guidelines for the restoration of Ukraine in the context of the New European Bauhaus as a space for the development of excellent science and innovation ecosystems has been achieved. Practical value. Three strategic scenarios for the development of science and innovation in Ukraine for the period until 2030 were assessed and it was determined that the innovative reconstruction of Ukraine should be based on the ideology of open science, the principles of targeted partnership, taking into account a creative approach to the formation of educational, digital and physical space, which can be used in the formation of strategic plans for the development of scientific projects both at the level of individual scientific institutions, universities, and in the formation of development strategies for regions, enterprises and organizations, innovation clusters when creating innovation ecosystems to stimulate inter-sectoral interaction. Key words: strategic guidelines, New European Bauhaus, science, innovation, intercluster development, innovation hubs, innovation ecosystem.
КЛЮЧОВІ СТРАТЕГІЧНІ НАПРЯМИ ДОСЛІДЖЕНЬ ТА ІННОВАЦІЙ І РЕГУЛЮВАННЯ ДОГОВІРНИХ ВІДНОСИН У ПРОЦЕСІ ПОГЛИБЛЕННЯ ТОРГОВЕЛЬНО-ЕКОНОМІЧНОЇ ІНТЕГРАЦІЇ УКРАЇНИ ТА ЄВРОСОЮЗУ
Волощук К.Б., Попович К.-Д.М. КЛЮЧОВІ СТРАТЕГІЧНІ НАПРЯМИ ДОСЛІДЖЕНЬ ТА ІННОВАЦІЙ І РЕГУЛЮВАННЯ ДОГОВІРНИХ ВІДНОСИН У ПРОЦЕСІ ПОГЛИБЛЕННЯ ТОРГОВЕЛЬНО-ЕКОНОМІЧНОЇ ІНТЕГРАЦІЇ УКРАЇНИ ТА ЄВРОСОЮЗУ Мета. Виявлення та узагальнення змістових пріоритетів формування стратегічних напрямів досліджень та інновацій, регулювання договірних відносин у контексті поглиблення торговельно-економічної інтеграції України з Європейським Союзом. Методика дослідження. У процесі дослідження використано загальнонаукові та спеціальні методи. Зокрема, метод причинно-наслідкового аналізу надав змогу виявити джерела формування стратегічних підходів у контексті змін, що відбуваються в сучасних умовах. Метод структурно-логічного аналізу дозволив уточнити змістові напрями глобального співробітництва, а також охарактеризувати особливості диференціації підходів регулювання договірних відносин у контексті поглиблення торговельно-економічної інтеграції України з Європейським Союзом. Серед загальнонаукових методів були застосовані: аналітичні – для оцінки розвитку науки, технології та інновації України і країн Європейського Союзу, статистичні методи, кон’юнктурний аналіз – при визначенні ознак асиметричності, обумовленої переважанням сировинної складової в українському експорті, економічного моделювання – для виявлення розриву у валовому національному доході на душу населення між Україною та країнами ЄС та прямого впливу на зниження витрат ЄС у межах реалізації політики згуртування, узагальнення – при ідентифікації конкретних категорій товарів, виробництво яких в Україні може замістити частину імпорту на ринках ЄС, аналогій – для конкретизації SMART-цілей розвитку досліджень та інновацій в умовах євроінтеграції України, синтез – для оцінки нових можливостей локалізації виробництва в Україні та залучення інвестицій під європейські стандарти в дослідження та інновацій для відновлення економіки та гіпотетичний підхід до нових форматів співпраці, френдшорингу, ніршорингу. Результати дослідження. Сформовано інноваційну модель економічного зростання ЄС в умовах геополітичної напруги, яка передбачає зниження залежності від третіх країн, активізацію френдшорингу та нарощування внутрішнього виробничого і технологічного потенціалу. У цьому контексті визначена роль України як стратегічного партнера у сфері постачання критично важливої сировини, продовольства та розвитку промислової кооперації. Встановлено, що інтеграція України до європейського науково-інноваційного простору вимагає системного підходу, заснованого на принципах відкритої стратегічної автономії ЄС через спільні розробки та реалізацію політик, що охоплюють критичні сектори – зокрема енергетику, цифрові технології, оборонну промисловість, продовольчу безпеку та сталий розвиток. Доведено необхідність розвитку механізмів договірних відносин, враховуючи нові формати співпраці, френдшоринг, ніршоринг, створення спільних підприємств, індустріальних альянсів та інтегрованих ланцюгів доданої вартості, нові можливості для локалізації виробництва в Україні та залучення інвестицій під європейські стандарти в дослідження та інновацій для відновлення економіки. Наукова новизна результатів дослідження. Набуло подальшого розвитку формування ключових стратегічних пріоритетів досліджень та інновацій з метою зміцнення європейського і розширення українського дослідницького простору шляхом узгодження ініціатив на різних рівнях на основі регулювання стабільних та передбачуваних договірних відносин з визначальним чинником взаємної довіри до бізнес-середовища та рівноцінності українсько-європейських партнерів у контексті поглиблення торговельно-економічної інтеграції України з Європейським Союзом. Практична значущість результатів дослідження. Результати проведеного дослідження можуть стати науковим підґрунтям розвитку механізмів договірних відносин у процесі поглиблення торговельно-економічної інтеграції України до ЄС, а впровадження практичних рекомендацій дасть змогу істотно скоротити розрив у ВВП на душу населення в Україні та країнах ЄС. Ключові слова: Україна, Європа, стратегічні напрями, дослідження, інновації, регулювання, договірні відносини, торгівля, економіка, інтеграція. Voloshchuk K.B., Popovych K.-D.М. KEY STRATEGIC DIRECTIONS OF RESEARCH AND INNOVATION AND REGULATION OF CONTRACTUAL RELATIONS IN THE PROCESS OF DEEPENING TRADE AND ECONOMIC INTEGRATION OF UKRAINE AND THE EUROPEAN UNION Purpose. The aim of the article is to identify and summarize the substantive priorities for the formation of strategic directions of research and innovation, to regulate contractual relations in the context of deepening trade and economic integration of Ukraine with the European Union. Methodology of research. In the process of research, general scientific and special methods were used. In particular, the method of cause-and-effect analysis made it possible to identify the sources of the formation of strategic approaches in the context of changes taking place in modern conditions. The method of structural and logical analysis made it possible to clarify the substantive directions of global cooperation, as well as to characterize the features of the differentiation of approaches to the regulation of contractual relations in the context of deepening trade and economic integration of Ukraine with the European Union. The following methods were used among the general scientific: analytical – to assess the development of science, technology and innovation in Ukraine and the European Union countries, statistical methods, conjunctural analysis – to identify signs of asymmetry due to the predominance of the raw material component in Ukrainian exports, economic modelling – to identify the gap in gross national income per capita between Ukraine and the EU countries and the direct impact on reducing EU spending within the framework of the implementation of cohesion policy, generalization – to identify specific categories of goods, the production of which in Ukraine can replace part of imports on EU markets, analogies – to specify SMART goals for the development of research and innovation in the context of Ukraine's European integration, synthesis – to assess new opportunities for localizing production in Ukraine and attracting investments under European standards in research and innovation for the recovery of the economy and a hypothetical approach to new formats of cooperation, friendshoring, and nirshoring. Findings. An innovative model of EU economic growth in the context of geopolitical tension was formed, which involves reducing dependence on third countries, activating friendshoring and building up internal production and technological potential. In this context, the role of Ukraine as a strategic partner in the supply of critically important raw materials, food and the development of industrial cooperation was defined. It was established that the integration of Ukraine into the European scientific and innovative space requires a systemic approach based on the principles of open strategic autonomy of the EU through joint development and implementation of policies covering critical sectors - in particular energy, digital technologies, defence industry, food security and sustainable development. The need to develop mechanisms for contractual relations was proven, taking into account new formats of cooperation, friendshoring, nirshoring, the creation of joint ventures, industrial alliances and integrated value chains, new opportunities for localization of production in Ukraine and attracting investments under European standards in research and innovation for economic recovery. Originality. The formation of key strategic priorities for research and innovation in order to strengthen the European and expand the Ukrainian research space by coordinating initiatives at various levels on the basis of regulating stable and predictable contractual relations with the determining factor of mutual trust in the business environment and the equivalence of Ukrainian-European partners in the context of deepening trade and economic integration of Ukraine with the European Union has been further developed. Practical value. The results of the conducted research can become a scientific basis for the development of mechanisms of contractual relations in the process of deepening the trade and economic integration of Ukraine with the EU, and the implementation of practical recommendations will make it possible to significantly reduce the gap in GDP per capita in Ukraine and EU countries. Key words: Ukraine, Europe, strategic directions, research, innovation, regulation, contractual relations, trade, economy, integration.
ІНВЕСТУВАННЯ В КОРМОВУ БАЗУ В УМОВАХ ЗМІНИ КЛІМАТУ: АДАПТИВНІ СТРАТЕГІЇ ДЛЯ ТВАРИННИЦТВА
Левандівський О.Т., Свиноус І.В., Сас Л.С., Штимак І.В. ІНВЕСТУВАННЯ В КОРМОВУ БАЗУ В УМОВАХ ЗМІНИ КЛІМАТУ: АДАПТИВНІ СТРАТЕГІЇ ДЛЯ ТВАРИННИЦТВА Мета. Всебічне дослідження інвестиційних аспектів розвитку кормової бази в Україні в контексті кліматичних змін та розробка адаптивних стратегій для тваринництва. Методика дослідження. У процесі підготовки статті було використано комплекс загальнонаукових і спеціальних методів дослідження. Зокрема, застосовано монографічний метод для аналізу наукових підходів до інвестування в кормову базу та адаптації тваринництва до кліматичних змін. Системний аналіз дозволив виявити взаємозв’язки між інвестиційними рішеннями, кліматичними ризиками та ефективністю кормовиробництва. Економіко-статистичні методи використовувалися для оцінки динаміки інвестицій у галузь і прогнозування потреб з урахуванням кліматичних сценаріїв. Результати дослідження. Встановлено, що зміна клімату суттєво ускладнює функціонування традиційних систем польового кормовиробництва, спричиняючи зниження врожайності кормових культур, деградацію пасовищ і нестабільність забезпечення тваринництва кормами. Це зумовлює потребу у переосмисленні інвестиційних пріоритетів аграрних підприємств, з акцентом на адаптивні напрями розвитку кормової бази. Обґрунтовано доцільність інвестування в посухостійкі та швидкорослі культури, впровадження ресурсозберігаючих технологій, систем локального зрошення, а також удосконалення інфраструктури зберігання і логістики кормів. Оцінено потенціал цифрових технологій і біоекономічного планування для підвищення ефективності управління інвестиціями в кормову базу. Результати дослідження підтверджують необхідність посилення інституційної підтримки з боку держави та міжнародних партнерів для формування сталих і кліматично стійких систем тваринницького виробництва. Наукова новизна результатів дослідження. Обґрунтовано системний зв’язок між кліматичними ризиками, інвестиційною активністю аграрних підприємств та ефективністю функціонування кормової інфраструктури. Доведено значущість впливу державної політики та інституційного середовища на формування сприятливого інвестиційного клімату в галузі кормовиробництва. Удосконалено концептуальну схему оптимізації інвестиційної політики у сфері розвитку кормової інфраструктури, яка передбачає впровадження комплексу цільових фінансових інструментів з урахуванням принципів державно-приватного партнерства. Такий підхід дозволяє поєднати державні стимули з приватними інвестиціями для формування ефективної та стійкої системи забезпечення тваринницької галузі кормами. Практична значущість результатів дослідження. Результати проведеного дослідження можуть бути використані для розробки ефективних інвестиційних стратегій розвитку кормової бази тваринництва в умовах кліматичних змін. Запропоновані підходи дають змогу сільськогосподарським підприємствам оптимізувати структуру інвестицій, обираючи найбільш стійкі та економічно доцільні напрями вкладень – зокрема, у посухостійкі культури, зрошувальні системи, інфраструктуру зберігання кормів і цифрові технології управління. Практичні положення можуть слугувати базою для оцінки ризиків, підвищення ефективності аграрних інвестицій і забезпечення стабільності виробництва у тваринницьких господарствах різних регіонів України. Ключові слова: інвестування, кормова база, тваринництво, кліматичні зміни, адаптивні стратегії, аграрний сектор, посухостійкі культури, ресурсозбереження, інфраструктура зберігання, цифрові технології. Levandivskyi O.T., Svynous I.V., Sas L.S., Shtymak I.V. INVESTING IN THE FORAGE BASE IN THE FACE OF CLIMATE CHANGE: ADAPTIVE STRATEGIES FOR LIVESTOCK FARMING Purpose. The aim of the article is a comprehensive study of the investment aspects of the development of the feed base in Ukraine in the context of climate change and the development of adaptive strategies for livestock farming. Methodology of research. In the process of preparing the article, a complex of general scientific and special research methods was used. In particular, a monographic method was used to analyse scientific approaches to investing in the feed base and adapting livestock farming to climate change. System analysis allowed us to identify the relationships between investment decisions, climate risks and the efficiency of feed production. Economic and statistical methods were used to assess the dynamics of investments in the industry and forecast needs taking into account climate scenarios. Findings. It has been established that climate change significantly complicates the functioning of traditional systems of field fodder production, causing a decrease in the yield of fodder crops, degradation of pastures, and instability of the supply of animal feed. This leads to the need to rethink the investment priorities of agricultural enterprises, with an emphasis on adaptive directions for the development of the fodder base. The feasibility of investing in drought-resistant and fast-growing crops, the introduction of resource-saving technologies, local irrigation systems, as well as improving the infrastructure for storage and logistics of feed was substantiated. The potential of digital technologies and bioeconomic planning for increasing the efficiency of managing investments in the feed base was assessed. The results of the study confirm the need to strengthen institutional support from the state and international partners for the formation of sustainable and climate-resilient livestock production systems. Originality. The systematic relationship between climate risks, investment activity of agricultural enterprises and the efficiency of the functioning of the feed infrastructure was substantiated. The significance of the influence of state policy and the institutional environment on the formation of a favourable investment climate in the feed production industry was proved. The conceptual scheme for optimizing investment policy in the field of feed infrastructure development was improved, which involves the implementation of a set of targeted financial instruments taking into account the principles of public and private partnership. This approach allows combining state incentives with private investments to form an effective and sustainable system for providing the livestock industry with feed. Practical value. The results of the conducted research can be used to develop effective investment strategies for the development of the feed base of livestock farming in conditions of climate change. The proposed approaches allow agricultural enterprises to optimize the structure of investments by choosing the most sustainable and economically feasible areas of investment – in particular, in drought-resistant crops, irrigation systems, feed storage infrastructure and digital management technologies. Practical regulations can serve as a basis for risk assessment, increasing the efficiency of agricultural investments and ensuring the stability of production in livestock farms in different regions of Ukraine. Key words: investment, feed base, livestock, climate change, adaptive strategies, agricultural sector, drought-resistant crops, resource conservation, storage infrastructure, digital technologies.
ІННОВАЦІЇ В ЛІДЕРСТВІ: ТРЕНДИ ТА ДОСВІД ДЛЯ УКРАЇНИ
Іжевський П.Г., Федоришина Л.М. ІННОВАЦІЇ В ЛІДЕРСТВІ: ТРЕНДИ ТА ДОСВІД ДЛЯ УКРАЇНИ Мета. Дослідження трансформації у підходах до лідерства в сучасних умовах, встановлення ключових інноваційних трендів, викликів та особливостей його прояву в світі та Україні. Методика дослідження. Для досягнення поставленої мети використано загальні та спеціальні методи дослідження: аналізу, монографічний, абстрактно-логічний, узагальнення – для розгляду сутності підходів до лідерства (як традиційних, так й інноваційних), для формулювання причин появи нових підходів у лідерстві, окреслення сфер, над якими слід працювати сучасним лідерам; графічний і табличний – для представлення авторського бачення та кращої візуалізації результатів проведеного дослідження стосовно інноваційних підходів підтримки лідерства, заходів формування залученості й довіри персоналу. Результати дослідження. Визначено трансформацію підходів до лідерства в сучасних умовах. Узагальнено традиційні та нові підходи до лідерства, дано їм характеристику. Встановлено причини появи нових підходів у лідерстві: глобальні кризи та війна в Україні, високий рівень невизначеності та турбулентності середовища, швидкий розвиток цифрових технологій, зміна цінностей суспільства та поколінь, зростання ролі комунікацій та командної роботи, тенденції до сталого розвитку. Обґрунтовано, що важливими трендами в лідерстві в сучасних умовах варто назвати: необхідність формування довіри до керівництва; підвищення залученості рядових співробітників; пошук та утримання талантів з лідерськими якостями; забезпечення ефективності поєднання людини зі штучним інтелектом та його інтеграція у всі сфери діяльності компанії. Сформовано перелік унікальних рис українських лідерів, що проявилися під час війни. Наукова новизна результатів дослідження. Дістало подальшого розвитку дослідження процесу трансформації лідерства в сучасних умовах, зокрема інноваційних підходів та викликів, які з’явилися протягом останніх років, а також специфічних його проявів в Україні. Практична значущість результатів дослідження. Результати проведеного дослідження можуть стати основою подальших наукових розвідок щодо можливості адаптації досвіду передових компаній з підвищення залученості і довіри персоналу керівництвом українських підприємств з поправкою на особливі умови функціонування. Ключові слова: лідерство, інновації, довіра, залученість, емпатія, штучний інтелект, ключові навички, керівник, лідер. Izhevskyi P.H., Fedoryshyna L.M. INNOVATIONS IN LEADERSHIP: TRENDS AND EXPERIENCE FOR UKRAINE Purpose. The aim of the article is to research on the transformation of approaches to leadership in modern conditions, identification of key innovation trends, challenges and features of its manifestation in the world and Ukraine. Methodology of research. The following general and special research methods were used to achieve the set goal, in particular: analysis, monographic, abstract and logical, generalization – to consider the essence of approaches to leadership (both traditional and innovative), to formulate the reasons for the emergence of new approaches to leadership, to outline the areas that modern leaders should work on; graphic and tabular – to present the author's vision and better visualize the results of the conducted study regarding innovative approaches to leadership support, measures for forming staff involvement and trust. Findings. The transformation of approaches to leadership in modern conditions was determined. Traditional and new approaches to leadership were generalized, and their characteristics were given. The reasons for the emergence of new approaches in leadership were established: global crises and the war in Ukraine, a high level of uncertainty and turbulence in the environment, the rapid development of digital technologies, changing values of society and generations, the growing role of communications and teamwork, trends towards sustainable development. It is substantiated that important trends in leadership in modern conditions should be called: the need to build trust in management; increasing the involvement of ordinary employees; searching for and retaining talents with leadership qualities; ensuring the effectiveness of combining humans with artificial intelligence and its integration into all areas of the company's activities. A list of unique features of Ukrainian leaders that appeared during the war has been formed. Originality. The study of the process of leadership transformation in modern conditions, in particular innovative approaches and challenges that have emerged in recent years, as well as its specific manifestations in Ukraine, has received further development. Practical value. The results of the conducted research can become the basis for further scientific research on the possibility of adapting the experience of leading companies in increasing staff engagement and trust by the management of Ukrainian enterprises, adjusted for the specific operating conditions. Key words: leadership, innovation, trust, engagement, empathy, artificial intelligence, key skills, manager, leader.
СУЧАСНІ ТЕНДЕНЦІЇ РОЗВИТКУ РИНКУ ЗЕРНА В УКРАЇНІ ТА СВІТІ
Павлишин С.П. СУЧАСНІ ТЕНДЕНЦІЇ РОЗВИТКУ РИНКУ ЗЕРНА В УКРАЇНІ ТА СВІТІ Мета. Дослідження сучасних тенденцій ринку зерна в Україні та світі та прогнозування його розвитку. Методика дослідження. Теоретико-методичними засадами дослідження є: діалектичний метод пізнання економічних процесів, фундаментальні положення маркетингу, наукові праці українських і закордонних учених стосовно проблем маркетингових досліджень кон’юнктури ринку зерна. У процесі здійснення наукового дослідження було застосовано низку спеціальних та загальних і методів: монографічний (поглиблене вивчення поставлених завдань); теоретичного порівняння і узагальнення (при теоретичному узагальненні і формуванні висновків); історико-ретроспективний (дослідження кон’юнктури ринку зерна в Україні та світі); функціонально-вартісний і статистичний аналіз (дослідження тенденцій розвитку ринку зерна в Україні та світі, визначення його динаміки, структури, результативності діяльності суб’єктів аграрного сектору економіки України); графічний (відображення результатів дослідження та маркетингових процесів на ринку зерна) та ін. Інформаційною базою досліджень слугували офіційні дані: Верховної Ради України, Міністерства аграрної політики та продовольства України, Державної митної служби, Державної служби статистики України, Українського клубу аграрного бізнесу, Продовольчої та сільськогосподарської організації ООН (FAO), та ін.; інформація з мережі Інтернет, наукові статті, матеріали наукових конференцій, монографії та інші наукові праці вітчизняних та зарубіжних вчених з актуальних проблем маркетингу та маркетингових досліджень кон’юнктури ринку зерна, результати опитувань і анкетувань, власні спостереження та дослідження. Результати дослідження. Проаналізовано сучасні тенденцій ринку зерна в Україні та світі і прогнозування його розвитку. Обґрунтовано ключову роль України, як одного з основних світових виробників та експортерів агропродовольчої продукції: кукурудзи, пшениці, ячменю, соняшнику та ріпаку. Встановлено, що Україна є ключовим постачальником пшениці на світові ринки: Європейського Союзу (46%), Південно-Східної Азії (16%), Азії (6%), а також Близького Сходу (12%) та Африки (16%). Доведено, що Україна – третій найбільшим світовий експортер кукурудзи: частка у глобальній експортній структурі становить 15%, а питома вага у загальносвітовій структурі виробництва – 2,5%. Україна має важливе значення як провідний постачальник продукції без ГМО (кукурудзи, ріпаку та сої) на глобальні ринки та ключовим експортером органічних кормів. Унаслідок воєнної агресії росії проти України у 2024/2025 МР порівняно з 2021/2022 МР рівень виробництва та експорту зернових значно знизився: обсяги виробництва кукурудзи скоротились на 15,33 млн т (36,4%), експортні поставки зменшились на 4,98 млн т (18,5%); обсяги виробництва пшениці скоротилися на 9,6 млн т (29,1%), постачання пшениці на експорт зменшилось на 2,84 млн. т (15,1%); обсяг виробництва ячменю зменшився на 4,12 млн т (41,5%), а його експорт ячменю знизився на 10 тис. т (0,4%). Встановлено, що Україна успішно використовує чорноморські порти (Чорноморськ, Одеса та Південний) для забезпечення експортних поставок зернових логістичними маршрутами з використанням морського транспорту. Доведено, що у 2024/2025 МР основним споживачем зерна з України були країни Європейського Союзу, які імпортували близько 50% від загального обсягу експорту зерна з України (49% кукурудзи, 46% пшениці, 42% ячменю). Наукова новизна результатів дослідження. Вперше обґрунтовано залежність посівних площ під кукурудзою та рівня прибутку аграрних формувань від логістичних витрат, що дозволило встановити тренд щодо збільшення у 2025/2026 МР посівів кукурудзи в Україні за умови налагодження стабільних експортних ланцюжків постачання. Удосконалено методику прогнозування розвитку світового ринку зерна з використанням даних FAO, що, на відміну від існуючих підходів. дозволило встановити тенденції щодо уповільнення темпів зростання світового попиту на зернові, тому що обсяги виробництва зростатимуть за рахунок підвищення рівня врожайності. На основі використання означеної методики доведено, що у наступному десятиліття темпів збільшення попиту на зернові уповільняться у порівнянні з попереднім десятиріччям, в основному через повільніше збільшення обсягів попиту на корми для годівлі сільськогосподарських тварин і птиці, біопаливо. Удосконалено підходи щодо визначення кореляційного зв’язку між рівнем доходів споживачів та обсягами споживання зернових культур на душу населення для харчових цілей у низці країн з високим і середнім рівнем споживання, що дозволило ідентифікувати існуючі обмеження для загального зростання попиту і тенденції стосовно насичення ринку. Набули подальшого розвитку методичні засади прогнозування виробництва зернових, що дозволило встановити тенденції до збільшення світового виробництва на 350 млн т до 3,2 млрд т у 2033 році, в основному завдяки збільшенню обсягів виробництва кукурудзи і пшениці. При цьому обґрунтовано, що країни Азії забезпечать близько 40% зростання виробництва, враховуючи тенденції, що спостерігалися впродовж останнього десятиліття. Розроблений прогноз демонструє тренд щодо зростання світового виробництво кукурудзи на 187 млн т до 1,4 млрд т до 2033 року, причому найбільше збільшення обсягів виробництва відбудеться у Сполучених Штатах та Китаї, а потім у Бразилії, Аргентині та Індії. Удосконалено підходи щодо визначення перспективних ринків збуту для експорту кукурудзи з України на період до 2033 р., що на відміну від існуючих враховують темпи зростання чисельності населення та важливість кукурудзи як основи для харчування у певній країні, що дозволило встановити вадливість країн Африки на південь від Сахари як пріоритетних ринків збуту. Практична значущість результатів дослідження. Результати досліджень дозволять керівникам вітчизняних аграрних формувань розробити маркетингову товарну політику з урахуванням тенденцій розвитку світового ринку зернових та його кон’юнктури. Ключові слова: ринок зерна, кукурудза, пшениця, ячмінь, виробництво, врожайність , експорт зернових, тенденції розвитку ринку зернових, прогнозування розвитку світового ринку зернових попит, пропозиція, ринки агропродовольчої продукції. Pavlyshyn S.P. CURRENT TRENDS IN THE DEVELOPMENT OF THE GRAIN MARKET IN UKRAINE AND IN THE WORLD Purpose. The aim of the article is to investigate current trends in the grain market in Ukraine and globally, and to forecast its future development. Methodology of research. The theoretical and methodological principles of the research are: the dialectical method of understanding economic processes, fundamental principles of marketing, and scientific works of Ukrainian and foreign scientists on the problems of marketing research of the grain market situation. In the process of conducting scientific research, several special and general methods were used: monographic (in-depth study of the tasks set); theoretical comparison and generalization (with theoretical generalization and formation of conclusions); historical and retrospective (study of the grain market situation in Ukraine and the world); functional-cost and statistical analysis (survey of trends in the development of the grain market in Ukraine and the world, determination of its dynamics, structure, effectiveness of the activities of subjects of the agricultural sector of the economy of Ukraine); graphic (reflection of the results of research and marketing processes in the grain market), etc. The information base for the research was official data: the Verkhovna Rada of Ukraine, the Ministry of Agrarian Policy and Food of Ukraine, the State Customs Service, the State Statistics Service of Ukraine, the Ukrainian Agrarian Business Club, the Food and Agriculture Organization of the United Nations (FAO), etc.; information from the Internet, scientific articles, materials from scientific conferences, monographs and other scientific works of domestic and foreign scientists on current problems of marketing and marketing research of the grain market situation, results of surveys and questionnaires, own observations and research. Findings. The current trends of the grain market in Ukraine and the world, and their development forecast, were analysed. The key role of Ukraine as one of the leading global producers and exporters of agro-food products: corn, wheat, barley, sunflower, and rapeseed were substantiated. It was established that Ukraine is a key supplier of wheat to the world markets: The European Union (46%), Southeast Asia (16%), Asia (6%), as well as the Middle East (12%) and Africa (16%). It was proven that Ukraine is the third largest global exporter of corn: the share in the global export structure is 15%, and the specific weight in the global production structure is 2.5%. Ukraine is important as a leading supplier of non-GMO products (corn, rapeseed, and soybeans) to international markets and a key exporter of organic feed. As a result of Russia's military aggression against Ukraine in the 2024/2025 MY compared to the 2021/2022 MY, the level of grain production and export decreased significantly: corn production decreased by 15.33 million tons (36.4%), export deliveries decreased by 4.98 million tons (18.5%); wheat production decreased by 9.6 million tons (29.1%), wheat exports decreased by 2.84 million tons (15.1%); barley production decreased by 4.12 million tons (41.5%), and its barley exports decreased by 10 thousand tons (0.4%). It has been established that Ukraine successfully uses the Black Sea ports (Chornomorsk, Odesa, and Pivdenny) to ensure grain export deliveries via logistics routes with the use of marine transport. It has been shown that in the 2024/2025 MY, the primary consumers of grain from Ukraine were the countries of the European Union, which imported about 50% of the total volume of grain exports from Ukraine (49% corn, 46% wheat, 42% barley). Originality. For the first time, the dependence of corn acreage and the level of profit of agricultural formations on logistics costs were substantiated. This allowed establishing a trend towards an increase in corn crops in Ukraine in the 2025/2026 MY, provided that stable export supply chains were established. The methodology for forecasting the development of the world grain market using FAO data was improved, which, unlike existing approaches, allowed for establishing trends towards a slowdown in the growth rate of world demand for grains, as production volumes are expected to increase due to an increase in the yield level. Based on the use of the specified methodology, it was proven that in the next decade, the rate of increase in demand for grains will slow down compared to the previous decade, mainly due to a slower growth in demand for feed for farm animals and poultry, and biofuels. The approaches to determining the correlation between consumer income levels and per capita consumption of grain crops for food purposes in several countries with high and medium levels of consumption have been improved, which made it possible to identify existing limitations for overall demand growth and trends in market saturation. Methodological principles for forecasting grain production have been further developed, which made it possible to establish trends for an increase in world production by 350 million tons to 3.2 billion tons in 2033, mainly due to the rise in corn and wheat production. At the same time, it is substantiated that Asian countries will provide about 40% of the growth of output, considering the trends observed over the past decade. The developed forecast demonstrates a trend for an increase in world corn production by 187 million tons to 1.4 billion tons by 2033, with the most significant increase in production occurring in the United States and China, followed by Brazil, Argentina, and India. The approaches to determining promising markets for corn exports from Ukraine for the period until 2033 have been improved, which, unlike the existing ones, consider the population growth rate and the importance of corn as a basis for nutrition in a particular country, which made it possible to establish the relevance of sub-Saharan African countries as priority sales markets. Practical value. The research results will allow the leaders of domestic agricultural formations to develop a marketing product policy, considering the trends in the world grain market and its conditions. Key words: grain market, corn, wheat, barley, production, yield, grain exports, grain market development trends, forecasting world grain market demand, supply, agri-food markets.
ЗНАЧЕННЯ УПАКОВКИ ДЛЯ ВПІЗНАВАНОСТІ БРЕНДУ
Дудар В.Т., Окрепкий Р.Б. ЗНАЧЕННЯ УПАКОВКИ ДЛЯ ВПІЗНАВАНОСТІ БРЕНДУ Мета. Виявлення та аналіз ключових аспектів, які визначають, як саме упаковка сприяє формуванню унікального образу бренду в свідомості споживачів. Методика дослідження. В процесі дослідження використано комплексний підхід, який включає кількісні та якісні методи. Зокрема, метод теоретичного аналізу в поєднанні з емпіричним аналізом дав змогу виявити вплив дизайну упаковки на споживче сприйняття та поведінку; індукція та дедукція – для інтерпретації висновків за результатами дослідження. Результати дослідження. Проведене дослідження дозволило підтвердити важливу роль упаковки як інструменту формування впізнаваності бренду та впливу на поведінку споживачів. Встановлено, що дизайн та колірне оформлення упаковки є визначальними чинниками у формуванні впізнаваності бренду серед українських споживачів. Обґрунтовано, що зручність використання та функціональні властивості упаковки суттєво впливають на повторні покупки та рівень лояльності до бренду. Доведено, що інформаційна насиченість упаковки (маркування, склад, екологічність) підвищує довіру до продукції та створює позитивний імідж виробника. Проаналізовано відмінності у сприйнятті упаковки різними віковими категоріями: молодь орієнтується переважно на візуальну привабливість, тоді як старші споживачі – на функціональність та якість матеріалів. Наукова новизна результатів дослідження. Доведено, що упаковка відіграє не лише роль засобу збереження продукції, але й є ключовим чинником формування впізнаваності бренду, що, на відміну від існуючих підходів, дає змогу інтегрувати її в комплекс стратегічних маркетингових комунікацій. Обґрунтовано, що колірне рішення, матеріал та ергономічність упаковки мають безпосередній вплив на поведінку споживачів, що відкриває нові можливості для позиціонування бренду на ринку. Набуло подальшого розвитку розуміння специфіки споживчого сприйняття упаковки в Україні, зокрема у вікових та соціокультурних групах. Удосконалено підхід до оцінювання впливу упаковки як маркетингового інструменту шляхом поєднання соціологічних, психологічних та економічних методів дослідження. Практична значущість результатів дослідження. Практична новизна полягає у розробці рекомендацій для брендів, які прагнуть підвищити свою впізнаваність через оновлення або вдосконалення візуальної ідентики упаковки. Отримані результати можуть бути використані в діяльності дизайнерів, маркетологів і бренд-менеджерів при розробці упаковки товарів. Ключові слова: маркетинг, маркетингова товарна політика, упаковка, бренд, товар, поведінка споживачів, маркетингові цінові стратегії, ціноутворення, реклама. Dudar V.T., Okrepkyi R.B. THE IMPORTANCE OF PACKAGING FOR BRAND RECOGNITION Purpose. The aim of the article is to identify and analyse key aspects that determine how packaging contributes to the formation of a unique brand image in the minds of consumers. Methodology of research. The comprehensive approach that includes quantitative and qualitative methods was used in the research process. In particular, the method of theoretical analysis combined with empirical analysis made it possible to identify the impact of packaging design on consumer perception and behaviour; induction and deduction – to interpret the conclusions based on the research results. Findings. The research confirmed the important role of packaging as a tool for forming brand awareness and influencing consumer behaviour. It was established that the design and colour design of packaging are determining factors in forming brand awareness among Ukrainian consumers. It was substantiated that the ease of use and functional properties of packaging significantly affect repeat purchases and the level of brand loyalty. It was proven that the information richness of packaging (labelling, composition, environmental friendliness) increases trust in products and creates a positive image of the manufacturer. The differences in the perception of packaging by different age categories were analysed: young people are focused mainly on visual appeal, while older consumers are focused on functionality and quality of materials. Originality. It is proven that packaging plays not only the role of a means of preserving products, but also is a key factor in forming brand recognition, which, unlike existing approaches, allows it to be integrated into a complex of strategic marketing communications. It is substantiated that the colour scheme, material and ergonomics of packaging have a direct impact on consumer behaviour, which opens up new opportunities for brand positioning in the market. The understanding of the specifics of consumer perception of packaging in Ukraine, in particular in age and social and cultural groups has been further developed. The approach to assessing the impact of packaging as a marketing tool has been improved by combining sociological, psychological and economic research methods. Practical value. The practical novelty lies in the development of recommendations for brands that seek to increase their recognition through updating or improving the visual identity of packaging. The obtained results can be used in the activities of designers, marketers and brand managers when developing product packaging. Key words: marketing, marketing product policy, packaging, brand, product, consumer behaviour, marketing pricing strategies, pricing, advertising.
ЕМОЦІЙНИЙ ДИЗАЙН ЯК ІНСТРУМЕНТ СТРАТЕГІЧНОГО УПРАВЛІННЯ В ГОТЕЛЬНО-РЕСТОРАННОМУ МЕНЕДЖМЕНТІ
Гринько Т.В., Крупський О.П., Стасюк Ю.М. ЕМОЦІЙНИЙ ДИЗАЙН ЯК ІНСТРУМЕНТ СТРАТЕГІЧНОГО УПРАВЛІННЯ В ГОТЕЛЬНО-РЕСТОРАННОМУ МЕНЕДЖМЕНТІ Мета. Визначення ролі емоційного дизайну як інструменту стратегічного управління в готельно-ресторанному бізнесі та аналіз його впливу на ефективність управлінських рішень, адаптивність організаційної поведінки та когнітивну залученість персоналу. Методика дослідження. У дослідженні використано міждисциплінарний підхід, який поєднує якісний контент-аналіз наукових публікацій, метод кейс-стаді на прикладі готельних і ресторанних закладів, когнітивний аналіз управлінських патернів та візуально-етнографічне дослідження просторово-сенсорного середовища. Концептуальну основу становить підхід design-based strategic management, що дозволяє оцінити вплив дизайну середовища на стратегічне мислення та поведінкові моделі. Результати дослідження. Встановлено, що емоційний дизайн впливає на ключові аспекти управління в готельно-ресторанному бізнесі: пришвидшує прийняття рішень у критичних ситуаціях, знижує когнітивне навантаження персоналу, формує емоційно позитивне середовище для клієнтів та підвищує рівень їхньої лояльності. Доведено, що дизайн простору може слугувати латентним регулятором командної поведінки, сприяючи самоорганізації й ефективній взаємодії без адміністративного втручання. Наукова новизна результатів дослідження. Запропоновано трактування емоційного дизайну як фреймового елементу стратегічного управління в сервісному бізнесі. Вперше узагальнено його функціональну багаторівневу структуру (візцеральний, поведінковий і рефлексивний рівні) та визначено його вплив на когнітивну залученість як персоналу, так і клієнтів. Практична значущість результатів дослідження. Розроблені рекомендації щодо інтеграції емоційного дизайну в управлінські стратегії готельно-ресторанних закладів можуть бути використані для підвищення ефективності сервісу, покращення внутрішньої комунікації та створення сталого емоційного зв’язку з клієнтами. Отримані результати є актуальними як для фізичних, так і для цифрових сервісних середовищ. Ключові слова: емоційний дизайн, стратегічне управління, готельно-ресторанний бізнес, сервісне середовище, когнітивна залученість, організаційна поведінка. Grynko T.V., Krupskyi O.P., Stasiuk Yu.M. EMOTIONAL DESIGN AS A STRATEGIC MANAGEMENT TOOL IN HOTEL AND RESTAURANT MANAGEMENT Purpose. The aim of this study is to determine the role of emotional design as a strategic management tool in the hotel and restaurant business and to analyse its impact on decision-making efficiency, organizational behaviour adaptability, and cognitive engagement of personnel. Methodology of research. The study applies an interdisciplinary approach combining qualitative content analysis of academic publications, case studies of hotel and restaurant enterprises, cognitive analysis of management patterns, and visual ethnographic research of the spatial-sensory environment. The conceptual foundation is based on the design-based strategic management approach, which enables the assessment of how spatial design solutions influence strategic thinking and behavioural models. Findings. The research revealed that emotional design influences key aspects of management in the hotel and restaurant business: it accelerates decision-making in critical situations, reduces cognitive load on staff, fosters a positive emotional environment for customers, and increases customer loyalty. It was proved that spatial design can act as a latent regulator of team behaviour, supporting self-organization and effective interaction without administrative pressure. Originality. The study proposes an interpretation of emotional design as a framing element of strategic management in service businesses. For the first time, the functional multi-level structure of emotional design (visceral, behavioural, and reflective levels) is generalized and its impact on the cognitive engagement of both staff and clients is defined. Practical value. The recommendations developed for integrating emotional design into hotel and restaurant management strategies can be used to improve service efficiency, enhance internal communication, and establish a sustainable emotional connection with customers. The findings are relevant to both physical and digital service environments. Key words: emotional design, strategic management, hotel and restaurant business, service environment, cognitive engagement, organizational behaviour.
ЦИФРОВА ТРАНСФОРМАЦІЯ ЯК ДРАЙВЕР КОНКУРЕНТОСПРОМОЖНОСТІ ПІДПРИЄМСТВ В УМОВАХ ЕКОНОМІЧНОЇ НЕСТАБІЛЬНОСТІ
Лісний А.Я. ЦИФРОВА ТРАНСФОРМАЦІЯ ЯК ДРАЙВЕР КОНКУРЕНТОСПРОМОЖНОСТІ ПІДПРИЄМСТВ В УМОВАХ ЕКОНОМІЧНОЇ НЕСТАБІЛЬНОСТІ Мета. Комплексне оцінювання цифрової трансформації українських підприємств як ключового чинника забезпечення їх конкурентоспроможності в умовах економічної нестабільності та воєнного стану. Методика дослідження. У процесі дослідження використовувалися загальнонаукові та спеціальні методи, зокрема: індукція та дедукція – на етапі збору, систематизації та обробки необхідної інформації; табличний – для наочного викладення систематизованої інформації, абстрактно-логічний – для формування теоретичних висновків. Інформаційним підґрунтям дослідження виступили статистичні дані Державної служби статистики України за 2018–2024 роки. Результати дослідження. Здійснено аналітичний огляд сучасного стану цифрової трансформації українських підприємств в умовах війни. Узагальнено ключові цифрові інструменти, що застосовуються в бізнесі (AI, Big Data, хмарні технології тощо), та виявлено переважаючі напрями цифровізації в Україні. На основі офіційної статистики Держстату за 2018–2024 роки проведено кількісний аналіз рівня доступу підприємств до Інтернету, використання хмарних сервісів, соціальних медіа, аналітики великих даних та штучного інтелекту. Показано, що, незважаючи на скорочення загальної кількості підприємств, частка тих, хто впроваджує цифрові інструменти зростає. Окрему увагу приділено секторам, у яких цифровізація має найбільший вплив на збереження функціонування підприємств, зокрема у сфері виробництва та торгівлі. Наукова новизна результатів дослідження. Уперше в роботі поєднано кількісний аналіз індикаторів цифровізації з прикладами реального функціонування бізнесу під час війни, що дозволило обґрунтувати висновок про цифрову трансформацію як інструмент забезпечення стійкості та адаптаційної здатності підприємств. Практична значущість результатів дослідження. Результати можуть бути використані для формування рекомендацій щодо політики цифрової підтримки бізнесу в умовах надзвичайних ситуацій, а також при розробці стратегій цифрової трансформації підприємств у поствоєнний період. Ключові слова: підприємство, війна, хмарні технології, автоматизація, штучний інтелект, цифрова економіка. Lisnyi A.Ya. DIGITAL TRANSFORMATION AS A DRIVER OF COMPETITIVENESS OF ENTERPRISES IN CONDITIONS OF ECONOMIC INSTABILITY Purpose. The aim of the article is a comprehensive assessment of the digital transformation of Ukrainian enterprises as a key factor in ensuring their competitiveness in conditions of economic instability and martial law. Methodology of research. General scientific and special methods were used in the research process, in particular: induction and deduction – at the stage of collecting, systematizing and processing the necessary information; tabular – for a visual presentation of systematized information, abstract and logical – for the formation of theoretical conclusions. The information basis of the research was statistical data of the State Statistics Service of Ukraine for 2018–2024. Findings. As a result of the study, an analytical review of the current state of digital transformation of Ukrainian enterprises in conditions of war was carried out, key digital tools used in business (AI, Big Data, cloud technologies, etc.) were summarized, and the prevailing directions of digitalization in Ukraine were identified. Based on official statistics of the State Statistics Service for 2018–2024, a quantitative analysis of the level of access of enterprises to the Internet, the use of cloud services, social media, big data analytics, and artificial intelligence was conducted. It is shown that despite the reduction in the total number of enterprises, the share of those implementing digital tools is growing. Special attention is paid to sectors in which digitalization has the greatest impact on maintaining the functioning of enterprises, in particular in the field of production and trade. Originality. For the first time, the work combines quantitative analysis of digitalization indicators with examples of real business functioning during the war, which made it possible to substantiate the conclusion about digital transformation as a tool for ensuring the stability and adaptability of enterprises. Practical value. The results can be used to formulate recommendations on the policy of digital support for business in emergency situations, as well as in the development of strategies for the digital transformation of enterprises in the post-war period. Key words: enterprise, war, cloud technologies, automation, artificial intelligence, digital economy.
ТРАНСФОРМАЦІЯ БІЗНЕС-МОДЕЛЕЙ ПІД ВПЛИВОМ ЦИФРОВІЗАЦІЇ: ГЛОБАЛЬНІ ТЕНДЕНЦІЇ ТА УКРАЇНСЬКИЙ КОНТЕКСТ
Тростянська К.М. ТРАНСФОРМАЦІЯ БІЗНЕС-МОДЕЛЕЙ ПІД ВПЛИВОМ ЦИФРОВІЗАЦІЇ: ГЛОБАЛЬНІ ТЕНДЕНЦІЇ ТА УКРАЇНСЬКИЙ КОНТЕКСТ Мета. Виявлення та обґрунтування впливу процесів цифровізації на трансформацію бізнес-моделей у глобальному та національному контексті, з урахуванням інституційних, ресурсних, поведінкових та системно-мережевих вимірів підприємницького середовища. Методика дослідження. У роботі застосовано комплекс взаємодоповнюючих методів. Метод порівняння використано для аналізу глобальних та національних тенденцій у сфері цифрової торгівлі й ІТ-послуг. Метод систематизації дав змогу структурувати результати у рамці Business Model Canvas, відобразивши вплив цифровізації на ключові блоки бізнес-моделі. Метод критичного аналізу літератури та аналітичних звітів (UNCTAD, WTO, НБУ, Держстат України, Statista) використано для узагальнення доказової бази. Метод узагальнення застосовано для формулювання висновків і перспектив подальших досліджень. Результати дослідження. Обґрунтовано, що цифровізація виступає системним чинником трансформації бізнес-моделей, впливаючи на всі складові Business Model Canvas. Встановлено, що у глобальному контексті ключовими драйверами є зростання частки електронної комерції та цифрово доставлених послуг у структурі світового експорту. Для України визначено подвійний ефект цифровізації: з одного боку, воєнні ризики (руйнування логістики, обмеженість ресурсів) уповільнюють її темпи; з іншого - зростає роль цифрових каналів у підтриманні зв’язків з клієнтами та партнерами. Визначено, що цифрова торгівля стимулює перехід підприємств до нових форматів бізнес-моделей: прямої взаємодії з клієнтами (D2C), багатосторонніх платформ (B2B2C) та персоналізованих сервісних моделей. Наукова новизна результатів дослідження. Розроблено інтеграційний підхід до аналізу впливу цифровізації на бізнес-моделі, який, на відміну від існуючих підходів, поєднує Business Model Canvas з багатовимірною рамкою підприємницького середовища (інституційний, ресурсний, поведінковий, системно-мережевий виміри). Це дозволяє не лише описати окремі ефекти цифровізації, а й пояснити механізми трансформації бізнес-моделей у різних умовах, включаючи воєнний контекст. Практична значущість результатів дослідження. Запропоновані результати можуть бути використані підприємствами у сфері роздрібної торгівлі, ІТ-послуг, логістики та електронної комерції для вдосконалення бізнес-моделей з урахуванням цифрових трендів. Їх впровадження забезпечить розширення каналів збуту, зміцнення партнерських відносин, підвищення гнучкості та конкурентоспроможності бізнесу в умовах глобальної цифрової економіки. Ключові слова: цифровізація, бізнес-модель, e-commerce, цифрові послуги, Business Model Canvas, підприємницьке середовище, інноваційні бізнес-моделі, аналітика бізнес-процесів, прогноз, аналіз цифрової трансформації. Trostianska K.M. TRANSFORMATION OF BUSINESS MODELS UNDER THE IMPACT OF DIGITALIZATION: GLOBAL TRENDS AND THE UKRAINIAN CONTEXT Purpose. The aim of the article is to identify and substantiate the impact of digitalization processes on the transformation of business models in the global and national contexts, taking into account the institutional, resource, behavioural, and system-network dimensions of the entrepreneurial environment. Methodology of research. A complex of complementary methods was used in the work. The comparison method was used to analyse global and national trends in digital trade and IT services. The systematization method made it possible to structure the results within the Business Model Canvas framework, reflecting the impact of digitalization on the key blocks of a business model. The critical analysis of literature and analytical reports (UNCTAD, WTO, NBU, State Statistics Service of Ukraine, Statista) was employed to summarize the evidence base. The generalization method was applied to formulate conclusions and directions for further research. Findings. It is substantiated that digitalization acts as a systemic factor in the transformation of business models, influencing all components of the Business Model Canvas. It is established that in the global context, the key drivers are the growing share of e-commerce and digitally delivered services in the structure of world exports. For Ukraine, a dual effect of digitalization is identified: on the one hand, war-related risks (logistics disruption, resource constraints) slow down its pace; on the other hand, the role of digital channels in maintaining connections with clients and partners is increasing. It is also determined that digital trade stimulates the transition of enterprises to new formats of business models: direct-to-consumer (D2C), multi-sided platforms (B2B2C), and personalized service-oriented models. Originality. An integrative approach to analysing the impact of digitalization on business models has been developed, which, unlike existing approaches, combines the Business Model Canvas with the multidimensional framework of the entrepreneurial environment (institutional, resource, behavioural, and system-network dimensions). This makes it possible not only to describe the individual effects of digitalization but also to explain the mechanisms of business model transformation under different conditions, including the wartime context. Practical value. The proposed results can be applied by enterprises in retail trade, IT services, logistics, and e-commerce to improve business models in line with digital trends. Their implementation will ensure the expansion of sales channels, strengthening of partnerships, and enhancement of flexibility and competitiveness in the global digital economy. Key words: digitalization, business model, e-commerce, digital services, Business Model Canvas, entrepreneurial environment, innovative business models, business process analytics, forecast, digital transformation analysis.
ОРГАНІЗАЦІЙНО-ЕКОНОМІЧНІ НАПРЯМИ ЕФЕКТИВНОЇ ДІЯЛЬНОСТІ АГРАРНОГО ПІДПРИЄМСТВА
Пархомець М.К., Уніят Л.М., Чорна Н.П., Градовий В.В. ОРГАНІЗАЦІЙНО-ЕКОНОМІЧНІ НАПРЯМИ ЕФЕКТИВНОЇ ДІЯЛЬНОСТІ АГРАРНОГО ПІДПРИЄМСТВА Мета. Метою статті є ретроспективний аналіз досягнутого рівня ефективності виробництва аграрної продукції та обґрунтування напрямів ефективної діяльності підрозділів підприємства ПАП «Дзвін» на перспективу. Методика дослідження. Теоретичною і методичною основою дослідження стали базові положення економічної теорії та наукові розробки вчених. В процесі дослідження використані такі методи: ретроспективний аналіз тенденцій щодо економічної ефективності виробництва продукції рослинництва і тваринництва в ПАП «Дзвін»; монографічний (висвітлення досвіду функціонування кращих підприємств України); статистично-економічний (вивчення впливу внутрішніх і зовнішніх чинників на ефективність виробництва і збут аграрної продукції); абстрактно-логічний (теоретичні узагальнення та формування висновків, літературних джерел) та інші. Результати дослідження. В статті висвітлено сучасний економічний стан діяльності підрозділів аграрного підприємства, обґрунтовано організаційно-економічні напрями їх ефективної діяльності на перспективу. Розвинуто наукові рекомендації щодо перспективної організації системи ведення прибуткового свинарства в підприємствах України. Оптимізовано раціональні ферми за чисельністю поголів’я свиней: малі; середні; великі для підприємств країни. Наукова новизна результатів дослідження. Визначено гальмівні чинники та розроблено рекомендації щодо підвищення прибутковості та подальшого ефективного розвитку підрозділів підприємства. Запропонована доцільність будівництва заводу потужністю 20‒30 тис. т/рік виробництва високоякісного біодизеля з ріпаку, що сприятиме сталому економічному розвитку підприємств. Практична значущість результатів дослідження. Запропоновані науково-методичні рекомендації та практичні розробки дають змогу сформувати стратегію подальшого ефективного розвитку підрозділів як аналізованого ПАП «Дзвін», так і діючих підприємств країни, що має важливе значення, особливо для подальшого розвитку свинарства в умовах повоєнного періоду відродження України. Ключові слова: підрозділи підприємства, виробництво продукції, собівартість й ціна продукції, прибутковість й збитковість виробництва, ресурсоощадні технології, рентабельність підрозділу й підприємства. Parkhomets M.K., Uniiat L.M., Chorna N.P., Hradovyi V.V. ORGANIZATIONAL AND ECONOMIC DIRECTIONS OF EFFECTIVE ACTIVITY OF AN AGRICULTURAL ENTERPRISE Purpose. The aim of the article is a retrospective analysis of the achieved level of agricultural production efficiency and substantiation of the directions of effective activity of the divisions of the enterprise PAE (Private agro-industrial enterprise) “Dzvin” for the future. Methodology of research. The theoretical and methodological basis of the study was the basic provisions of economic theory and scientific developments of scientists. The following methods were used in the research process: retrospective analysis of trends in the economic efficiency of crop and livestock production in PAE “Dzvin”; monographic (covering the experience of the best enterprises in Ukraine); statistical and economic (study of the influence of internal and external factors on the efficiency of production and sales of agricultural products); abstract and logical (theoretical generalizations and formation of conclusions, literary sources) and others. Findings. The article highlights the current economic state of the activities of the divisions of the agricultural enterprise, substantiates the organizational and economic directions of their effective activity for the future. Scientific recommendations are developed for the prospective organization of the system of conducting profitable pig farming in enterprises in Ukraine. Optimized rational farms by the number of pig herds: small; medium; large for the country's enterprises. Originality. Inhibiting factors were identified and recommendations were developed to increase profitability and further effective development of the enterprise's divisions. The feasibility of building a plant with a capacity of 20-30 thousand tons/year for the production of high-quality biodiesel from rapeseed was proposed, which will contribute to the sustainable economic development of enterprises. Practical value. The proposed scientific and methodological recommendations and practical developments make it possible to form a strategy for further effective development of divisions of both the analysed PAE “Dzvin” and operating enterprises of the country, which is of great importance, especially for the further development of pig farming in the conditions of the post-war period of revival of Ukraine. Key words: divisions of the enterprise, production, cost and price of products, profitability and unprofitability of production, resource-saving technologies, profitability of the division and enterprise.
рентабельність підрозділу й підприємства
ФІНАНСОВА ПОЛІТИКА СУБʼЄКТІВ ГОСПОДАРЮВАННЯ: СУТЬ ТА ЕТАПИ ФОРМУВАННЯ
Шулюк Б.С., Снігур І.Р. ФІНАНСОВА ПОЛІТИКА СУБʼЄКТІВ ГОСПОДАРЮВАННЯ: СУТЬ ТА ЕТАПИ ФОРМУВАННЯ Мета. Систематизація етапів формування фінансової політики суб’єктів господарювання та визначення відповідних інструментів для кожного етапу її реалізації. Методика дослідження. У процесі дослідження використано системний підхід як загальну методологічну основу. Метод системного аналізу застосовано для розгляду фінансової політики як цілісної управлінської системи; структурно-функціональний аналіз для виокремлення ключових елементів політики та їх взаємозв’язків; логічний аналіз, який застосовано при побудові послідовності етапів її формування. Метод абстрагування та узагальнення використано під час аналізу наукових підходів до трактування поняття «фінансова політика». Порівняльний аналіз застосовано для зіставлення підходів до формування фінансової політики на рівні підприємств та держави, а також у межах різних типів суб’єктів господарювання. Результати дослідження. Проаналізовано наукові підходи до трактування поняття «фінансова політика». Обгрунтовано необхідність поетапного формування фінансової політики як складної управлінської системи, а також доцільність її розмежування з фінансовою політикою держави та врахування специфіки різних типів суб’єктів господарювання. Виокремлено сім ключових етапів: методологічне обґрунтування, діагностика фінансового стану, визначення цілей, вибір інструментів, організаційне впровадження, моніторинг і контроль, адаптація та удосконалення. Для кожного з етапів наведено цілі, завдання та відповідні управлінські інструменти. Встановлено, що реалізація фінансової політики потребує адаптації до масштабу, організаційно-правової форми та ресурсних можливостей підприємства. Наукова новизна результатів дослідження. Запропоновано авторську модель етапності формування фінансової політики як системи з механізмами зворотного зв’язку, що дозволяє забезпечити її гнучкість, цілеспрямованість і стабільність. Поглиблено трактування терміну «фінансова політика» з урахуванням системного підходу. Практична значущість результатів дослідження. Представлена модель може бути використана керівниками комерційних та некомерційних організацій та фінансовими аналітиками для створення ефективної фінансової політики, яка забезпечуватиме узгодження фінансових рішень із загальними стратегічними цілями організації в умовах динамічного середовища. Ключові слова: фінансова політика, суб’єкти господарювання, управління фінансами, фінансова стратегія. Shuliuk B.S., Snihur I.R. FINANCIAL POLICY OF BUSINESS ENTITIES: ESSENCE AND STAGES OF FORMATION Purpose. The aim of the article is to systematize the stages of forming the financial policy of business entities and to identify the corresponding tools for each stage of its implementation. Methodology of research. The study employs a systemic approach as the general methodological foundation. The method of systems analysis is applied to consider financial policy as an integrated management system; structural-functional analysis is used to isolate key elements of the policy and their interrelations; logical analysis is applied to construct the sequence of its formation stages. Methods of abstraction and generalization are used to analyse scientific approaches to the concept of “financial policy.” Comparative analysis is employed to compare approaches to forming financial policy at the enterprise and state levels, as well as across different types of business entities. Findings. Scientific approaches to the concept of “financial policy” are analysed. The necessity of phased formation of financial policy as a complex management system is substantiated, along with the advisability of distinguishing it from state financial policy and taking into account the specifics of different types of business entities. Seven key stages are identified: methodological justification, financial condition diagnosis, goal setting, tool selection, organizational implementation, monitoring and control, adaptation and improvement. For each stage, goals, tasks, and relevant management tools are outlined. It is established that the implementation of financial policy requires adaptation to the scale, organizational and legal form, and resource capabilities of the enterprise. Originality. The author proposes a model of financial policy formation based on a staged system with feedback mechanisms, ensuring its flexibility, goal orientation, and stability. The interpretation of the term “financial policy” is deepened in the context of a systems approach. Practical value. The proposed model can be used by managers of commercial and non-profit organizations, as well as financial analysts, to create an effective financial policy aligned with the overall organization's strategic goals in a dynamic environment. Key words: financial policy, business entities, financial management, financial strategy.
ГЛОБАЛЬНИЙ ЕКОНОМІЧНИЙ ПРОСТІР У ДОБУ ЦИФРОВОЇ ЕКОЛОГІЗАЦІЇ: ВИКЛИКИ ТА ПЕРСПЕКТИВИ
Корнієнко Д.Б. ГЛОБАЛЬНИЙ ЕКОНОМІЧНИЙ ПРОСТІР У ДОБУ ЦИФРОВОЇ ЕКОЛОГІЗАЦІЇ: ВИКЛИКИ ТА ПЕРСПЕКТИВИ Мета. Аналіз сучасного стану та перспектив цифрової екологізації в умовах глобального економічного простору, виокремлення основних напрямів політики та технологічних рішень. Методика дослідження. Методологічну основу дослідження становить поєднання якісних і кількісних підходів, що забезпечує глибину аналізу та можливість верифікації результатів. Зокрема, було використано методи системного аналізу, компаративного аналізу, контент-аналізу нормативно-правових актів окремих країн, а також аналіз звітів міжнародних організацій (ЮНЕП, ОЕСР, Світовий банк). Проаналізовано дані з відкритих джерел – статистичних баз даних (Eurostat, IEA, Statista), аналітичних платформ (McKinsey Insights, Deloitte Reports) та наукових публікацій у Scopus/Web of Science. Для ілюстрації емпіричних даних були використані графіки та діаграми, створені в Tableau та Microsoft Excel. Застосовано міждисциплінарний підхід, аналіз нормативно-правових актів, огляд аналітичних звітів та порівняльний аналіз кейсів впровадження цифрових екотехнологій у різних країнах. Результати дослідження. Виявлено, що у контексті сучасних викликів кліматичних змін, ресурсного виснаження та діджиталізації економік, цифрова екологізація постає як ключова парадигма сталого розвитку глобального економічного простору. Обґрунтовано та досліджено актуальні виклики, перспективи і напрями розвитку цифрової екологізації у міжнародному контексті. Виявлено та обґрунтовано регіональну диференціацію цифрової екологізації, тобто визначено, що країни ЄС демонструють високий рівень інтеграції цифрових екотехнологій, тоді як Китай і США застосовують їх у специфічних секторах (моніторинг довкілля, ESG-аналітика), а країни Глобального Півдня характеризуються фрагментарними практиками, що залежать від міжнародної підтримки. Ідентифіковано основні бар’єри цифрової трансформації в екологічному контексті, окреслено перспективи інтеграції екологічних цифрових інновацій у стратегії національного та корпоративного розвитку. Наукова новизна результатів дослідження. Дістало подальшого розвитку тлумачення «цифрової екологізації» як нової парадигми глобального економічного простору, що інтегрує цифрові технології (IoT, AI, Big Data, цифрові близнюки) з екологічними механізмами управління задля досягнення цілей сталого розвитку. Практична значущість результатів дослідження. Практична цінність роботи полягає в узагальненні досвіду країн-лідерів у сфері цифрової екологізації, що може бути використано для формування політик сталого розвитку в Україні та за її межами. Розроблені положення можуть бути використані для формування державної політики у сфері цифрової екологізації, зокрема в контексті виконання зобов’язань за Цілями сталого розвитку та Європейським зеленим курсом. Ключові слова: цифрова екологізація, сталий розвиток, глобальний економічний простір, цифрові інновації, зелений перехід, екотехнології, цифрова трансформація. Korniienko D.B. GLOBAL ECONOMIC SPACE IN THE AGE OF DIGITAL ECOLOGIZATION: CHALLENGES AND PROSPECTS Purpose. The aim of the article is to analyze the current state and prospects of digital greening in the global economic space, highlighting the main policy directions and technological solutions. Methodology of research. The methodological basis of the study is a combination of qualitative and quantitative approaches, which ensures depth of analysis and the possibility of verifying the results. In particular, methods of systematic analysis, comparative analysis, content analysis of regulatory and legal acts of individual countries, as well as analysis of reports of international organizations (UNEP, OECD, World Bank) were used. Data from open sources were analyzed, including statistical databases (Eurostat, IEA, Statista), analytical platforms (McKinsey Insights, Deloitte Reports), and scientific publications in Scopus/Web of Science. Graphs and charts created in Tableau and Microsoft Excel were used to illustrate the empirical data. An interdisciplinary approach was applied, including analysis of regulatory acts, review of analytical reports, and comparative analysis of cases of digital eco-technology implementation in different countries. Findings. It has been found that in the context of modern challenges of climate change, resource depletion, and digitization of economies, digital greening emerges as a key paradigm of sustainable development of the global economic space. The current challenges, prospects, and directions of digital greening development in the international context have been substantiated and researched. Regional differentiation in digital greening has been identified and substantiated, i.e., it has been determined that EU countries demonstrate a high level of integration of digital eco-technologies, while China and the US apply them in specific sectors (environmental monitoring, ESG analytics), while countries of the Global South are characterized by fragmented practices that depend on international support. The main barriers to digital transformation in an environmental context have been identified, and the prospects for integrating environmental digital innovations into national and corporate development strategies have been outlined. Originality. The interpretation of “digital greening” as a new paradigm of the global economic space, integrating digital technologies (IoT, AI, Big Data, digital twins) with environmental management mechanisms to achieve sustainable development goals, has been further developed. Practical value. The practical value of the work lies in summarizing the experience of leading countries in the field of digital greening, which can be used to shape sustainable development policies in Ukraine and beyond. The provisions developed can be used to shape state policy in the field of digital greening, particularly in the context of fulfilling commitments under the Sustainable Development Goals and the European Green Deal. Key words: digital greening, sustainable development, global economic space, digital innovation, green transition, eco-technologies, digital transformation.
СУЧАСНІ ВИКЛИКИ ЦИФРОВІЗАЦІЇ СВІТОВОГО ЕКОНОМІЧНОГО ПРОСТОРУ: РИЗИКИ, БАР’ЄРИ ТА МОЖЛИВОСТІ
Дегтярьов Д.С. СУЧАСНІ ВИКЛИКИ ЦИФРОВІЗАЦІЇ СВІТОВОГО ЕКОНОМІЧНОГО ПРОСТОРУ: РИЗИКИ, БАР’ЄРИ ТА МОЖЛИВОСТІ Мета. Теоретичне обґрунтування та комплексний аналіз основних викликів цифровізації світового економічного простору, виявлення можливостей подолання ризиків і бар’єрів, що виникають у процесі цифрової трансформації глобальної економіки. Методика дослідження. Методологічну основу статті становить сукупність загальнонаукових та спеціальних методів економічного аналізу, що дозволяють комплексно дослідити виклики цифровізації світового економічного простору. У процесі дослідження було використано такі методи: метод аналізу та синтезу (систематизація наукових підходів до розуміння цифровізації як багатовимірного глобального процесу), індуктивний і дедуктивний методи (формування логіки дослідження: від узагальнення емпіричних викликів цифрової трансформації до виведення теоретичних положень), системний підхід (вивчення цифровізації як складного соціально-економічного явища, що охоплює економічні, технологічні, політичні та інституційні сфери), метод класифікації (типологізація викликів цифровізації за змістовними критеріями (економічні, інституційні, соціальні, технологічні, безпекові тощо)), метод узагальнення (формування висновків та пропозицій щодо ефективного реагування на виклики цифровізації). Результати дослідження. Теоретично обґрунтовано поняття «виклики цифровізації» в контексті глобальної економіки, здійснено їх класифікацію за економічними, соціальними, технологічними та інституційними ознаками. Проведено порівняльний аналіз цифрових політик країн з різним рівнем цифрової зрілості на основі даних індексу DESI, що дозволило виявити ключові фактори успішної цифрової трансформації. Визначено основні бар’єри на шляху подолання цифрових викликів, а також окреслено потенційні можливості цифровізації для сталого економічного розвитку. Запропоновано підходи до вдосконалення міжнародного співробітництва в сфері цифрової економіки з урахуванням глобальних дисбалансів. Наукова новизна результатів досліджень. Дістало подальшого наукового розвитку дослідження цифровізації, котра виступає ключовим фактором трансформації світової економіки, однак її динамічний розвиток супроводжується численними викликами, що потребують подальших скоординованих глобальних зусиль. Практична значущість результатів дослідження. Подані в роботі пропозиції дали змогу систематизувати виклики за чотирма основними напрямами та виявити суттєві відмінності у цифровій політиці країн з різним рівнем розвитку. Зокрема, інституційна спроможність, наявність стратегічного бачення та інвестиції в інновації є визначальними чинниками успішності цифрової трансформації. Подолання виявлених бар’єрів відкриває широкі можливості для підвищення ефективності глобальної економіки, розвитку цифрових ринків і забезпечення інклюзивного зростання. Подальші дослідження доцільно спрямувати на формування моделей міжнародної взаємодії в цифровій сфері з урахуванням новітніх викликів. Ключові слова: цифровізація, глобальна економіка, цифрові виклики, індекс DESI, цифрова трансформація, цифрова політика, цифрові бар’єри, сталий розвиток, міжнародне співробітництво. Dehtiarov D.S. MODERN CHALLENGES OF DIGITALIZATION OF THE GLOBAL ECONOMIC SPACE: RISKS, BARRIERS AND OPPORTUNITIES Purpose. The aim of the article is to provide a theoretical substantiation and comprehensive analysis of the main challenges of digitalization in the global economic space, and to identify opportunities for overcoming the risks and barriers that arise in the process of digital transformation of the global economy. Methodology of research. The methodological basis of the article is a set of general scientific and special methods of economic analysis that allow for a comprehensive study of the challenges of digitalization in the global economic space. The following methods were used in the research: analysis and synthesis (systematization of scientific approaches to understanding digitalization as a multidimensional global process), inductive and deductive methods (forming the logic of the study: from generalizing the empirical challenges of digital transformation to deriving theoretical propositions), a systematic approach (studying digitalization as a complex social and economic phenomenon encompassing economic, technological, political, and institutional spheres), classification method (typology of digitalization challenges according to substantive criteria (economic, institutional, social, technological, security, etc.), generalization method (forming conclusions and proposals for effective response to digitalization challenges). Findings. The concept of “digitalization challenges” in the context of the global economy has been theoretically substantiated and classified according to economic, social, technological, and institutional characteristics. A comparative analysis of digital policies in countries with different levels of digital maturity was conducted based on DESI index data, which made it possible to identify the key factors for successful digital transformation. The main barriers to overcoming digital challenges were identified, and the potential opportunities of digitalization for sustainable economic development were outlined. Approaches to improving international cooperation in the digital economy, taking into account global imbalances, were proposed. Originality. Further scientific development has been achieved in the study of digitalization, which is a key factor in the transformation of the global economy. However, its dynamic development is accompanied by numerous challenges that require further coordinated global efforts. Practical value. The proposals presented in this paper made it possible to systematize the challenges in four main areas and identify significant differences in the digital policies of countries with different levels of development. In particular, institutional capacity, strategic vision, and investment in innovation are key determinants of the success of digital transformation. Overcoming the identified barriers opens up broad opportunities for improving the efficiency of the global economy, developing digital markets, and ensuring inclusive growth. Further research should focus on developing models of international cooperation in the digital sphere, taking into account the latest challenges. Key words: digitalization, global economy, digital challenges, DESI index, digital transformation, digital policy, digital barriers, sustainable development, international cooperation.
ЕКОНОМІЧНІ ДЕТЕРМІНАНТИ ІННОВАЦІЙНИХ РІШЕНЬ НА СВІТОВОМУ РИНКУ СТОМАТОЛОГІЧНИХ ПОСЛУГ
Стаханський О.О. ЕКОНОМІЧНІ ДЕТЕРМІНАНТИ ІННОВАЦІЙНИХ РІШЕНЬ НА СВІТОВОМУ РИНКУ СТОМАТОЛОГІЧНИХ ПОСЛУГ Мета. Обґрунтування ключових економічних детермінант, що впливають на інноваційні рішення на ринку стоматологічних послуг, та оцінювання основних інновацій у стоматологічній практиці. Методика дослідження. В процесі дослідження використано загальні наукові та спеціальні методи, які забезпечили комплексний підхід до виявлення економічних детермінант інноваційного розвитку світового ринку стоматологічних послуг. У роботі застосовано методи теоретичного узагальнення – для обґрунтування ролі економічних чинників в підтримці інновацій на світовому ринку стоматологічних послуг; економічного аналізу, синтезу – для аналізу ключових економічних детермінант та їх групування, систематизації основних інновації у сфері стоматології; контент-аналізу міжнародних звітів та галузевих оглядів – для визначення основних трендів розвитку ринку стоматологічних послуг та впровадженні інновацій; порівняльний підхід – для виявлення переваг основних інновацій на ринку; а також інструментарій SWOT-аналізу – для узагальнення сильних і слабких сторін, можливостей і загроз впровадження інновацій на ринку стоматологічних послуг України. Результати дослідження. Підтверджено вплив цифрових технологій на трансформацію світового ринку стоматологічних послуг та визначено групи економічних детермінант прийняття інноваційних рішень. З’ясовано, що сучасні виклики суттєво стримують впровадження інновацій, що потребує прийняття відповідних стратегій, які були обґрунтовані автором. Систематизовано основні інновації на світовому ринку стоматологічних послуг, визначено ступінь їх впровадження в Україні та світі, виокремлено основні переваги. Обґрунтовано значимість такої інновації, як дизайн посмішки Digital Smile Design. Виявлено особливості впровадження інноваційних продуктів у діяльність стоматологічних клінік в Україні. Проведено SWOT-аналіз впровадження інноваційних рішень на ринку стоматологічних послуг України. Сформульовано перспективні напрями інноваційного розвитку ринку стоматологічних послуг. Наукова новизна результатів дослідження. Дістало подальшого розвитку дослідження обґрунтування ролі економічних детермінант у прийнятті інноваційних рішень на світовому та національному ринках стоматологічних послуг. Визначено та згруповано ключові економічні детермінанти; систематизовано основні інновації у сфері стоматології; за результатами SWOT-аналізу виявлено потенціал та загрози впровадження інноваційних рішень на ринку стоматологічних послуг України. Практична значущість результатів дослідження. Отримані результати та зроблені висновки можуть бути використані при формуванні стратегій впровадження інновацій у стоматологічних клініках, розробці державних програм підтримки цифрової стоматології, а також для оцінки перспектив розвитку ринку стоматологічних послуг. Ключові слова: стоматологічні послуги, світовий ринок стоматологічних послуг, інновації, економічні детермінанти, цифрова трансформація, цифрові технології, штучний інтелект, Digital Smile Design. Stakhanskyy O.O. ECONOMIC DETERMINANTS OF INNOVATIVE DECISIONS IN THE GLOBAL DENTAL SERVICES MARKET Purpose. The aim of the article is to substantiate the key economic determinants influencing innovative solutions in the dental services market, and to evaluate of major innovations in dental practice. Methodology of research. The study used general scientific and special methods, which ensured a comprehensive approach to identifying the economic determinants of innovative development in the global dental services market. The work applies methods of theoretical generalization – to substantiate the role of economic factors in supporting innovation in the global market for dental services; economic analysis, synthesis – to examine key economic determinants and group them, and to systematize major innovations in dentistry; content analysis of international reports and industry reviews – to identify the main trends in the development of the dental services market and in the adoption of innovations; a comparative approach – to determine the advantages of the principal innovations in the market; and SWOT analysis toolkit – to synthesize the strengths, weaknesses, opportunities, and threats associated with implementing innovations in Ukraine’s dental services market. Findings. The impact of digital technologies on the transformation of the global dental services market was confirmed, and groups of economic determinants for innovative decision-making were identified. It was confirmed that modern challenges significantly hinder the introduction of innovations, which requires the adoption of appropriate strategies, which were substantiated by the author. The main innovations in the global dental services market were systematized, the degree of their implementation in Ukraine and worldwide was determined, and the main advantages have identified. The significance of such an innovation as Digital Smile Design was substantiated. The peculiarities of introducing innovative products into the activities of dental clinics in Ukraine were revealed. A SWOT analysis of the implementation of innovative solutions in the Ukrainian dental services market was conducted. Promising directions for the innovative development of the dental services market were formulated. Originality. Further development was given to research substantiating the role of economic determinants in making innovative decisions in the global and national dental services markets. Key economic determinants are identified and grouped; major innovations in dentistry are systematized; based on the results of SWOT analysis, the potential and threats of implementing innovative solutions in the Ukrainian dental services market are identified. Practical value. The obtained results and drawn conclusions can be used in formulating strategies for introducing innovations in dental clinics, developing state programs to support digital dentistry, and assessing the prospects for the development of the dental services market. Key words: dental services, global dental services market, innovations, economic determinants, digital transformation, digital technologies, artificial intelligence, Digital Smile Design.
ДІАГНОСТИКА ІНСТИТУЦІОНАЛЬНОГО ЗГЛАДЖУВАННЯ ПРОСТОРОВОЇ ПОЛЯРИЗАЦІЇ НАДАННЯ ТУРИСТИЧНИХ ПОСЛУГ
Гук Ю.В. ДІАГНОСТИКА ІНСТИТУЦІОНАЛЬНОГО ЗГЛАДЖУВАННЯ ПРОСТОРОВОЇ ПОЛЯРИЗАЦІЇ НАДАННЯ ТУРИСТИЧНИХ ПОСЛУГ Мета. Метою написання статті є аналізування процесів та інституційних механізмів, які сприяють зменшенню асиметричностей та дисбалансів у розвитку туристичної діяльності між різними регіонами, що дасть змогу виявити напрямки та сформувати механізми згладжування просторової поляризації надання туристичних послуг у вигляді певних рекомендацій. Методика дослідження. Задля досягнення поставленої у статті мети були використані первинні методи (для збору інформації про факти овертуризму) та вторинні методи (для систематизації отриманих даних). За способом реалізації використані логіко-аналітичні та візуальні методи, а саме методи дедукції та індукції за для виявлення чинників, що сприяють формуванню надмірного туризму та виокремлення заходів, які дозволяють його згладжувати, науковий аналіз для використання статистичної інформації щодо діяльності міжнародного туризму та візуалізація інформації з овертуризму, об’єктів світової спадщини ЮНЕСКО тощо у вигляді таблиць. Результати дослідження. Досліджено, що глобальні дестинації країн ОЕСР, які вразив овертуризм, дублюються в Списку Світової спадщини ЮНЕСКО. Це ставить перед ними дилему: далі розвивати напрямок, ризикуючи втратити статус загальносвітової пам’ятки, чи обмежити наплив відвідувачів, ризикуючи втратити доходи. Натомість в країнах становлення ринку переважно зацікавлені у трансформації Об’єктів світової спадщини ЮНЕСКО в глобальні туристичні дестинації та на рівнях державного і муніципального управління вітають збільшення туристської підприємницької діяльності. Встановлено, що стан перевантаження туристами глобальних туристичних дестинацій по різному впливає на міру громадського супротиву. Так в дестинаціях розташованих в курортних зонах, найбільше протестують проти зовнішнього вигляду та поведінки туристів, в дестинаціях-музеях проти надмірного скупчення в центральних районах. Протести проти зростання цін на житлову нерухомість відбуваються в соціально-орієнтованих країнах, уряди яких мають повноваження втручатись у ринкову економіку за для покращення становища бідніших верств населення. Обгрунтовано, що концентрація туристів на території дестинації призводить до перенаселення, збільшення навантаження на місцеві ресурси і деградації природного середовища та культурної спадщини. Водночас концентрація туристичної діяльності може значно відрізнятися в різних регіонах і дестинаціях по всьому світу, що значно ускладнює їх систематизацію. Доведено, що високе співвідношення чисельності туристів та жителів міст не лише створює всім дискомфорт, але й у самих туристів викликає розчарування, та формує враження від дестинації, як переоціненої. На нашу думку згладжувати просторову поляризацію доцільно шляхом збільшення пропозиції на не втягнутих в туристичний процес територіях, які мають цікаву історію. Так створення на основі ревіталізації індустріальної спадщини крупних промислових центрів рекреаційних та меморіальних зон дає інструмент асиметричного згладжування просторової поляризації. Встановлено, що туристичні онлайн-агентства (ОТА), платформи бронювання та туристичні агрегатори набули популярності, надаючи мандрівникам зручний доступ до широкого спектру послуг. Станом на кінець 2023 р. Expedia, Booking.com і Airbnb стали значними гравцями в індустрії подорожей і туризму. Так онлайн-платформи збільшили транспарентність цін на туристичному ринку. Expedia, Booking.com і Airbnb мають планетарне охоплення, що полегшує невеликим або віддаленим дестинаціям залучати більше відвідувачів. Це призвело до активізації господарської діяльності в менш атракційних туристичних напрямках та сприяло розвитку економіки регіонів, які мало відомі міжнародному туристу та переспрямуванню туристичних потоків, що зменшує антропонавантаження на глобальні туристичні дестинації. Водночас OTA створюють проблеми традиційним туристичним агентствам і невеликим готельним мережам. Обгрунтовано, що концентрація економічної діяльності та ресурсів на окремих територіях призводить до виникнення різниці в рівнях доходів. Високооплачувані робочі місця, інвестиційні можливості та розвиток бізнесу, як правило, зосереджені в економічно жвавих регіонах, тоді як в інших регіонах отримують нижчу зарплату та долають безробіття. Така різниця в доходах може мати різноманітні соціальні та економічні наслідки, включаючи блокування соціальних ліфтів, громадське невдоволення та брак основних послуг для бідніших верств населення.. Таким чином стейкхолдери туристичного бізнесу певного регіону мусять нарощувати власний потенціал розвитку, домагаючись доступу до капіталу, розвивати власну сучасну інфраструктури. Водночас низький рівень освіти та технологій у цих областях може перешкодити їхній здатності залучати інвестиції, розвивати туристичну сферу та створювати стійке економічне зростання. Наукова новизна результатів дослідження. Вперше застосована мотиваційна теорія очікувань В. Врума до мотивації людини податись у туристичну подорож, а саме, що фізіологічна наявність потреби рекреації організму змушує людину замислитися над тим, що потрібно відпочити. Проте рішення де, як і коли це станеться особа приймає під дією очікувань, сподівань та валентності від перебування в обраній дестинації, що, за умови застосування туристичними дестинаціями відповідного софту, дозволяє уникнути овертуризму, або ж макимально послабити його прояв. Удосконалено групування дестинації за схожістю соціально-економічних механізмів їх функціонування, виділивши такі їх види: знакові та популярні напрямки, великі міста, прибережні та пляжні зони, місця з винятковою природною красою, об’єкти Світової спадщини ЮНЕСКО, що дає змогу більш чітко відстежувати рекреаційні території з підвищеною концентрацією економічної активності. Практична значущість результатів дослідження. Загалом діагностика системи інституціонального згладжування просторової поляризації надання туристичних послуг може стати основою розробки рекомендації щодо її покращення, що сприятиме більш збалансованому та сталому розвитку туристичних регіонів. Ключові слова: міжнародний туризм, туристичні послуги, просторова поляризація туристичної діяльності, зацікавлені особи, ревіталізація індустріальної спадщини, Світова спадщина ЮНЕСКО, овертуризм, рекреаційні ресурси, туристичний напрямок. Huk Yu.V. DIAGNOSTICS OF INSTITUTIONAL SMOOTHING OF SPATIAL POLARIZATION OF TOURISM SERVICE PROVISION Purpose. The aim of the article is to analyse the processes and institutional mechanisms that contribute to the reduction of asymmetries and imbalances in the development of tourism activities between different regions, which will allow identifying directions and forming mechanisms for smoothing the spatial polarization of the provision of tourism services in the form of certain recommendations. Methodology of research. The following primary methods were used to achieve the goal in the article, (for collecting information about the facts of overtourism) and secondary methods (for systematizing the received data) were used. According to the method of implementation, logical-analytical and visual methods were used, namely, deduction and induction methods for identifying factors contributing to the formation of excessive tourism and identifying measures that allow it to be smoothed out, scientific analysis for using statistical information on international tourism activities and visualization of information on overtourism, UNESCO World Heritage Sites, etc. in the form of tables. Findings. It was studied that global destinations of OECD countries that were affected by overtourism are duplicated in the UNESCO World Heritage List. This poses a dilemma for them: to further develop the destination, risking losing the status of a world monument, or to limit the influx of visitors, risking losing income. In contrast, in emerging markets, the majority of those interested in transforming UNESCO World Heritage Sites into global tourist destinations and at the state and municipal levels welcome the increase in tourism entrepreneurship. It was established that the state of overloading of global tourist destinations with tourists has different effects on the degree of public resistance. Thus, in destinations located in resort areas, the most protest is against the appearance and behaviour of tourists, in museum destinations against excessive crowding in central areas. Protests against rising housing prices occur in socially oriented countries, whose governments have the authority to intervene in the market economy in order to improve the situation of the poorer segments of the population. It was substantiated that the concentration of tourists in a destination leads to overpopulation, increased pressure on local resources and degradation of the natural environment and cultural heritage. At the same time, the concentration of tourist activity can vary significantly in different regions and destinations around the world, which significantly complicates their systematization. We have grouped destinations according to the similarity of their social and economic mechanisms of operation, highlighting the following types: iconic and popular destinations, large cities, coastal and beach areas, places of exceptional natural beauty, UNESCO World Heritage sites. It was proven that a high ratio of tourists to city residents not only creates discomfort for everyone, but also causes disappointment among tourists themselves, and creates the impression of the destination as overvalued. In our opinion, it is advisable to smooth out spatial polarization by increasing the offer in territories not involved in the tourism process, which have an interesting history. Thus, the creation of large industrial centres of recreational and memorial zones based on the revitalization of industrial heritage provides a tool for asymmetric smoothing of spatial polarization. It was established that online travel agencies (OTAs), booking platforms and travel aggregators have gained popularity, providing travellers with convenient access to a wide range of services. As of the end of 2023, Expedia, Booking.com and Airbnb have become significant players in the travel and tourism industry. Thus, online platforms have increased price transparency in the tourism market. Expedia, Booking.com and Airbnb have a planetary reach, which makes it easier for small or remote destinations to attract more visitors. This has led to the activation of economic activity in less attractive tourist destinations and contributed to the development of the economy of regions that are little known to international tourists and the redirection of tourist flows, which reduces the anthropogenic load on global tourist destinations. At the same time, OTAs create problems for traditional travel agencies and small hotel chains. It was substantiated that the concentration of economic activity and resources in certain territories leads to a difference in income levels. High-paying jobs, investment opportunities and business development are usually concentrated in economically vibrant regions, while other regions receive lower wages and overcome unemployment. Such a difference in income can have various social and economic consequences, including blocking social elevators, public discontent and lack of basic services for the poorer segments of the population. Thus, stakeholders of the tourism business of a particular region must increase their own development potential by seeking access to capital, developing their own modern infrastructure. At the same time, the low level of education and technology in these areas can hinder their ability to attract investment, develop the tourism sector and create sustainable economic growth. Originality. For the first time, the motivational theory of expectations of V. Vroom was applied to the motivation of a person to go on a tourist trip, namely, that the physiological presence of the body's need for recreation makes a person think about what needs to be done to relax. However, the decision where, how and when this will happen is made by a person under the influence of expectations, hopes and valence from staying in the chosen destination, which, provided that tourist destinations use appropriate software, allows avoiding overtourism, or at least weakening its manifestation. The grouping of destinations according to the similarity of their social and economic mechanisms of functioning was improved, highlighting the following types: iconic and popular destinations, large cities, coastal and beach areas, places with exceptional natural beauty, UNESCO World Heritage sites, which allows for more clearly tracking recreational areas with an increased concentration of economic activity. Practical value. In general, the diagnosis of the system of institutional smoothing of spatial polarization of the provision of tourist services can become the basis for developing recommendations for its improvement, which will contribute to a more balanced and sustainable development of tourist regions. Key words: international tourism, tourist services, spatial polarization of tourist activity, stakeholders, revitalization of industrial heritage, UNESCO World Heritage, overtourism, recreational resources, tourist destination.
просторова поляризація туристичної діяльності
COMPARATIVE ANALYSIS OF GREEN TECHNOLOGY INVESTMENTS IN MEGA-REGIONS: THE CASES OF THE UNITED STATES, EUROPE, AND PEOPLE’S REPUBLIC OF CHINA
Чухній О.Ю., Луців Р.С. ПОРІВНЯЛЬНИЙ АНАЛІЗ ІНВЕСТИЦІЙ У ЗЕЛЕНІ ТЕХНОЛОГІЇ У МЕГАРЕГІОНАХ: ПРИКЛАДИ СПОЛУЧЕНИХ ШТАТІВ, ЄВРОПИ ТА КНР Мета. Порівняльний аналіз інвестицій у зелені технології в провідних мегарегіонах США, Європи та Китаю шляхом вивчення масштабів, галузевої спрямованості та ключових чинників цих інвестицій, із виокремленням подібностей і відмінностей у підходах до формування сталого урбаністичного майбутнього. Методика дослідження. У дослідженні використано як загальнонаукові, так і спеціальні методи. Індуктивний і дедуктивний підходи були застосовані під час збору та обробки даних. Порівняльний метод дозволив проаналізувати масштаб, структуру та динаміку інвестицій у зелені технології в основних мегарегіонах США, Європи та Китаю. За допомогою контент-аналізу були вивчені стратегічні документи й аналітичні звіти, а статистичний аналіз дозволив оцінити показники, зокрема обсяги інвестицій та співвідношення державного й приватного фінансування. Метод кейс-стаді забезпечив глибше розуміння особливостей розвитку конкретних регіонів. Систематичний огляд літератури узагальнив наявні дослідження з питань зеленої трансформації та сталого міського розвитку. Результати дослідження. Встановлено, що інвестиції у зелені технології в США, Європі та Китаї мають спільні стратегічні пріоритети, зокрема розвиток відновлюваної енергетики, електротранспорту та сталого міського середовища. Обґрунтовано, що ключові відмінності полягають у масштабах інвестування, інституційній структурі та механізмах управління: Китай демонструє централізовану модель, США – децентралізовану, а ЄС – багаторівневу координацію через політику Європейського Союзу. Доведено, що Китай наразі лідирує за обсягами фінансування, що зумовлено національними пріоритетами «зеленого» економічного зростання та жорстким державним регулюванням. Проаналізовано, що у США домінує ринкова модель, орієнтована на приватні інвестиції, ініціативи штатів та технологічні інновації, тоді як Європа прагне до глобального лідерства через узгоджену екологічну політику та фінансові інструменти. З’ясовано, що громадська підтримка та інституційна взаємодія залишаються визначальними чинниками успіху, хоча ступінь їх впливу істотно відрізняється у трьох регіонах. Проведений порівняльний аналіз дозволив виокремити спільні цілі сталого розвитку, які створюють сприятливі умови для посилення міжнародної співпраці та обміну ефективними практиками, незважаючи на різні підходи до політичного управління (фрагментований у США, багаторівневий в ЄС, централізований у КНР). Наукова новизна результатів дослідження. Вперше обґрунтовано інтегративний підхід до аналізу інвестицій у зелені технології у провідних мегарегіонах світу (США, ЄС, Китай), що, на відміну від існуючих досліджень, які здебільшого зосереджені на окремих країнах або секторах, дає змогу системно порівняти інвестиційні стратегії, політичні рамки та структурні особливості екологічної модернізації. Доведено, що ефективність інвестицій у зелені технології значною мірою визначається типом політичного управління: фрагментованим (США), багаторівневим (ЄС) та централізованим (Китай), що істотно впливає на масштаби, швидкість та інституційну стабільність «зеленого» переходу. Встановлено, що спільні цілі сталого розвитку, попри відмінності у підходах, створюють синергетичні можливості для міжнародного співробітництва, обміну найкращими практиками та формування глобальних екологічних партнерств. Удосконалено методологічні підходи до порівняльного аналізу зелених інвестицій шляхом розробки міжрегіональної аналітичної моделі, яка поєднує інвестиційну динаміку з результатами сталого урбаністичного розвитку. Набуло подальшого розвитку наукове уявлення про роль інституційних чинників, зокрема інноваційних екосистем, екологічного законодавства та державної підтримки, у формуванні інвестиційних потоків у сфері зелених технологій. Запропонований підхід дозволяє глибше осмислити взаємозв’язок між екологічною політикою, урбаністичними трансформаціями та глобальними економічними трендами. Практична значущість результатів дослідження. Дослідження пропонує цінні рекомендації для міських планувальників, економістів та інвесторів, ідентифікуючи ключові чинники, виклики та успішні практики впровадження зелених технологій у провідних мегарегіонах. У статті розглядаються цільові інвестиційні стратегії та аналітичні інструменти, які можуть бути використані для підтримки регіонального співробітництва та масштабування ефективних моделей. Запропонована аналітична рамка дозволяє оцінити інноваційний потенціал і орієнтувати розвиток сталого міського середовища Ключові слова: мегарегіони, урбаністичні архіпелаги, інвестиції в зелені технології, сталий економічний розвиток, відновлювана енергія, глобальне економічне середовище, механізми фінансування. Chukhnii O.Yu., Lutsiv R.S. COMPARATIVE ANALYSIS OF GREEN TECHNOLOGY INVESTMENTS IN MEGA-REGIONS: THE CASES OF THE UNITED STATES, EUROPE, AND PEOPLE’S REPUBLIC OF CHINA Purpose. This article aims to provide a comparative analysis of green technology investments across prominent mega-regions in the United States, Europe, and China by examining the scale, sectoral focus, and underlying drivers of these investments, highlighting the similarities and differences in their approaches to fostering a more sustainable urban future. Methodology of research. General scientific and specialized methods were used during the study. Inductive and deductive reasoning guided the collection and processing of data. The comparative method enabled analysis of the scale, structure, and dynamics of green technology investments in major mega-regions of the U.S., Europe and China. Content analysis was used to examine strategic documents and reports, while statistical analysis assessed indicators such as investment volumes and public and private funding ratios. Case studies of key regions (e.g., Greater Bay Area, Northeastern Corridor, and Blue Banana) offered deeper insights. A systematic literature review synthesized existing research on green transitions and sustainable urban development. Findings. It has been established that investments in green technologies in the United States, Europe, and China share common strategic priorities, particularly the development of renewable energy, electric transport, and sustainable urban environments. It has been substantiated that key differences lie in the scale of investment, institutional structures, and governance mechanisms: China demonstrates a centralized model, the U.S. a decentralized one, and the EU relies on multi-level coordination through European Union policy. It has been proven that China currently leads in terms of funding volume, driven by national priorities for “green” economic growth and strict state regulation. The analysis shows that the U.S. is dominated by a market model focused on private investment, state-level initiatives, and technological innovation, whereas Europe aims for global leadership through coordinated environmental policies and financial instruments. It has been identified that public support and institutional interaction remain decisive success factors, although their influence varies significantly across the three regions. The comparative analysis has made it possible to highlight shared sustainable development goals, which create favourable conditions for strengthening international cooperation and exchanging effective practices, despite differing approaches to political governance (fragmented in the U.S., multi-level in the EU, and centralized in China). Originality. For the first time, an integrative approach has been substantiated for analysing investments in green technologies across major global mega-regions (the USA, the EU, and China). Unlike existing studies, which are mostly focused on individual countries or sectors, this approach enables a systematic comparison of investment strategies, political frameworks, and structural features of ecological modernization. It has been proven that the effectiveness of investments in green technologies is largely determined by the type of political governance – fragmented (USA), multi-level (EU), and centralized (China) – which significantly influences the scale, pace, and institutional stability of the green transition. It has been established that shared sustainable development goals, despite differing approaches, create synergistic opportunities for international cooperation, exchange of best practices, and the formation of global environmental partnerships. Methodological approaches to the comparative analysis of green investments have been improved through the development of an interregional analytical model that links investment dynamics with sustainable urban development outcomes. Scientific understanding of the role of institutional factors – particularly innovation ecosystems, environmental legislation, and state support – in shaping investment flows in the green technology sector has been further advanced. The proposed approach offers deeper insight into the interconnection between environmental policy, urban transformations, and global economic trends. Practical value. This research provides valuable insights for policymakers, urban planners, and investors by identifying key drivers, challenges, and best practices in green technology across major mega-regions. It supports targeted investment strategies, fosters regional cooperation, and promotes model replication. The article examines targeted investment strategies and analytical tools that can be used to support regional cooperation and scale up effective models. The proposed analytical framework enables the assessment of innovation potential and guides the development of sustainable urban environments. Key words: mega-regions, urban archipelagos, green technologies investments, sustainable economic growth, renewable energy, global economic environment, funding mechanisms.
ЕКОНОМІЧНІ ЕФЕКТИ ТОРГІВЛІ ТА МІГРАЦІЇ В КОНТЕКСТІ МІЖНАРОДНОЇ СТРАТИФІКАЦІЇ
Герман Л.Т., Уніят А.В. ЕКОНОМІЧНІ ЕФЕКТИ ТОРГІВЛІ ТА МІГРАЦІЇ В КОНТЕКСТІ МІЖНАРОДНОЇ СТРАТИФІКАЦІЇ Мета. Аналіз економічних ефектів взаємодії міжнародної торгівлі та міграційних процесів в контексті формування глобальної стратифікації, виявлення системних чинників, що спричиняють нерівномірний розподіл прибутку між країнами з різним рівнем розвитку та формування сучасних тенденцій світової економіки. Методи дослідження. Для досягнення поставленої мети було використано наступні методи дослідження: метод аналізу та синтезу – для встановлення зв’язків між міграційними процесами, торгівлею та стратифікацією країн; метод індукції та дедукції – для формування висновків на основі проведеного аналізу; графоаналітичний метод – для візуалізації динаміки та структури; метод економетричного моделювання – для оцінки впливу основних показників торгівлі та міграції на нерівність розвитку країн. Результати дослідження. Проаналізовано зовнішньоторговельні потоки та вплив торгівлі на стратифікацію країн у глобальній економіці. Здійснено аналіз впливу міграції робочої сили на національні економіки країн та окреслено нові виклики, спричинені міграційними процесами. Встановлено взаємозв’язок між індексами глобальної інтеграції, міграційною привабливістю та нерівністю доходів. Виявлено, що інституційна спроможність держав відіграє важливу роль у зменшенні факторів стратифікації через торгівлю та міграцію. Розглянуто країни, які формують нові осередки економічної сили через їх гнучку міграційну політику та експортоорієнтовану стратегію. Наукова новизна результатів дослідження полягає у детальному аналізі впливу міграційних процесів та торгівлі на нерівномірність розвитку країн у глобальній економіці. Обґрунтовано графічну модель впливу торгівлі та міграції на економічний розвиток країн з різним рівнем доходу. Практична значущість результатів дослідження. Запропоновані результати дослідження економічних ефектів торгівлі і міграції на міжнародну стратифікацію можуть бути використані у розробці політик, програм і стратегій як на рівні країн, так і на міжнародному рівні. Ключові слова: міграція, міжнародні міграційні процеси, трудова міграція, міжнародна торгівля, глобальна економіка, глобальна стратифікація, нерівність. Herman L.T., Uniiat A.V. ECONOMIC EFFECTS OF TRADE AND MIGRATION IN THE CONTEXT OF INTERNATIONAL STRATIFICATION Purpose. The aim of the article is to analysis of the economic effects of the interaction between international trade and migration processes in the context of global stratification, identification of systemic factors causing uneven distribution of profits between countries with different levels of development, and formation of current trends in the global economy. Methodology of research. The following research methods were used to achieve the set goal: analysis and synthesis to establish links between migration processes, trade and country stratification; induction and deduction to draw conclusions based on the analysis; the graph analytical method was used to visualise dynamics and structure; econometric modelling was used to assess the impact of key trade and migration indicators on the inequality of countries' development. Findings. Foreign trade flows and the impact of trade on the stratification of countries in the global economy were analysed in the article. The impact of labour migration on national economies is analysed and new challenges caused by migration processes are outlined. A relationship between global integration indices, migration attractiveness and income inequality has been established. It has been found that the institutional capacity of states plays an important role in reducing stratification factors through trade and migration. Countries that are forming new centres of economic power through their flexible migration policies and export-oriented strategies are considered. Originality consists of a detailed analysis of the impact of migration processes and trade on the uneven development of countries in the global economy. A graphical model of the impact of trade and migration on the economic development of countries with different income levels is substantiated. Practical value. The proposed results of the study of the economic effects of trade and migration on international stratification can be used in the development of policies, programmes and strategies at both the national and international levels. Key words: migration, international migration processes, labour migration, international trade, global economy, global stratification, inequality.
МІЖНАРОДНІ КОРПОРАЦІЇ У ФОРМУВАННІ КОН’ЮНКТУРИ СВІТОВИХ РИНКІВ
Баглей Р.Р. МІЖНАРОДНІ КОРПОРАЦІЇ У ФОРМУВАННІ КОН’ЮНКТУРИ СВІТОВИХ РИНКІВ Мета. Визначення ключових проблем функціонування сучасних транснаціональних корпорацій і розробка орієнтирів щодо підвищення їхньої ефективності у формуванні стійкої та збалансованої кон’юнктури світових ринків. Методика дослідження. Досягнення мети дослідження ґрунтується на застосуванні комплексу методів: системного аналізу (для вивчення ТНК як відкритих систем, що формують ринкову кон’юнктуру); теорії стратегічного управління (для дослідження механізмів глобального впливу корпорацій на ринки); наукової абстракції, індукції та дедукції (для формування гіпотез та аналізу причинно-наслідкових зв’язків у діяльності ТНК); абстрактно-логічного (для теоретичного узагальнення результатів та формулювання висновків); графічного (для поглибленої візуальної конкретизації прикладів формування кон’юнктури ринків міжнародними корпораціями). Результати дослідження. Розглянуто теоретичні та організаційно-практичні засади функціонування сучасних транснаціональних корпорацій. У процесі дослідження встановлено, що міжнародні корпорації виступають ключовими агентами формування кон’юнктури світових ринків завдяки концентрації фінансових ресурсів, інноваційного потенціалу та глобальних виробничо-збутових мереж. Виявлено, що саме ТНК визначають структуру міжнародної торгівлі, напрями інвестиційних потоків і темпи технологічних зрушень. Доведено, що активна діяльність корпорацій у кризових умовах глобальної економіки посилює як інтеграційні, так і дестабілізуючі процеси. Узагальнено основні проблеми, з якими стикаються міжнародні компанії: посилення конкуренції, геоекономічні ризики, регуляторні обмеження та виклики цифровізації. Наукова новизна результатів дослідження. Дістало подальшого розвитку уточнення ролі міжнародних корпорацій як базових суб’єктів формування світової ринкової кон’юнктури в умовах глобалізації та цифровізації. Виявлено закономірності взаємозв’язку між інноваційною активністю корпорацій та динамікою розвитку ТНК. Практична значущість результатів дослідження. Отримані результати мають прикладне значення для формування державної політики у сфері регулювання діяльності міжнародних корпорацій, розробки стратегій залучення іноземних інвестицій та забезпечення збалансованої інтеграції національних економік у світовий ринок. Ключові слова: міжнародні корпорації, ТНК, світові ринки, кон’юнктура міжнародних ринків, глобалізація, інвестиції, міжнародна конкуренція, ринкова стратегія, інновація. Bahlei R.R. INTERNATIONAL CORPORATIONS IN THE FORMATION OF GLOBAL MARKET CONJUNCTURE Purpose. The aim of the article is to identify key problems in the functioning of modern transnational corporations and to develop guidelines for improving their effectiveness in shaping a stable and balanced global market environment. Methodology of research. The achievement of the research objective is based on the application of a set of methods: system analysis (to study TNCs as open systems that shape market conditions); strategic management theory (to study the mechanisms of global influence of corporations on markets); scientific abstraction, induction, and deduction (to form hypotheses and analyse cause-and-effect relationships in the activities of TNCs); abstract and logical (for theoretical generalization of results and formulation of conclusions); graphic (for in-depth visual concretization of examples of market conditions formation by international corporations). Findings. The theoretical and organizational-practical foundations of the functioning of modern transnational corporations are considered. In the process of research, it was established that international corporations are key agents in shaping global market conditions thanks to their concentration of financial resources, innovative potential, and global production and distribution networks. It was found that TNCs determine the structure of international trade, the direction of investment flows, and the pace of technological change. It was proven that the active activities of corporations in the crisis conditions of the global economy intensify both integration and destabilizing processes. The main problems faced by international companies have been summarized: increased competition, geo-economic risks, regulatory restrictions, and the challenges of digitalization. Originality. The role of international corporations as key players in shaping the global market environment in the context of globalization and digitalization has been further clarified. Patterns of interconnection between the innovative activity of corporations and the dynamics of TNC development have been identified. Practical value. The obtained results are of applied importance for the formation of state policy in the field of regulating the activities of international corporations, developing strategies for attracting foreign investment, and ensuring the balanced integration of national economies into the global market. Key words: international corporations, TNCs, global markets, international market conditions, globalization, investments, international competition, market strategy, innovation.
ОЦІНЮВАННЯ ВПЛИВУ ЗМІНИ ТАРИФНОЇ ПОЛІТИКИ США ДЛЯ ВІТЧИЗНЯНИХ СУБ’ЄКТІВ ЗЕД
Савіцький А.В. ОЦІНЮВАННЯ ВПЛИВУ ЗМІНИ ТАРИФНОЇ ПОЛІТИКИ США ДЛЯ ВІТЧИЗНЯНИХ СУБ’ЄКТІВ ЗЕД Мета. Формування підходу до оцінювання впливу зміни тарифної політики США на глобальному рівні, виокремлення ключових макроекономічних факторів створення загроз для функціонування економічних систем – суб’єктів ЗЕД, обґрунтування окремих аспектів менеджменту виробництва і подальших процесів збуту за умов нестабільності. Методика дослідження. В процесі дослідження було застосовано методи статистичного і динамічного аналізу показників експортно-імпортних операцій, як у глобальному, регіональному, так і макроекономічному вимірах. Для встановлення та обґрунтування впливу зміни тарифної політики США на окремих суб’єктів господарювання було застосовано методи групування і систематизації проблем здійснення ЗЕД, орієнтуючись на постулати теорій абсолютних та відносних переваг. Результати дослідження. На основі статистичного і динамічного аналізу показників експортно-імпортних операцій США у світі та по відношенню до ЄС і України виокремлено основні тенденції взаємозалежності вітчизняного експорту від ситуації, яка складається на міжнародних ринках. Це дозволило згрупувати та обґрунтувати макроекономічні фактори створення загроз для функціонування економічних систем – суб’єктів ЗЕД розвинутих країн і країн, що розвиваються, на національному та глобальному рівнях. Проаналізовано експортно-імпортні операції України по відношенню до інших країн світу, що дало змогу виділити її подальші орієнтири та встановити траєкторію розвитку у налагодженні зовнішньоторговельних відносин. Наукова новизна результатів дослідження. Застосовано комплексний підхід до аналізу показників міжнародної торгівлі через обґрунтування впливу окремих макроекономічних факторів, що дозволило виокремити слабкі та сильні сторони формування експортної спроможності вітчизняних підприємств на шляху адаптації до нових умов ринкового середовища, спричинених дисбалансом тарифної політики на глобальному рівні. Практична значущість результатів дослідження. Застосування представленого підходу для керівників експортоорієнтованих підприємств дає змогу встановити подальшу пріоритетність ведення зовнішньоторговельних операцій та зрозуміти на яких ринках можливо зберегти, посилити або сформувати свій експортний потенціал, зменшити вартість бізнес-процесів та знайти альтернативних постачальників сировини і матеріалів. Ключові слова: тарифна політика, тарифні ставки, експорт, імпорт, міжнародна торгівля, макроекономічні фактори, національний рівень, глобальний рівень. Savitskyi A.V. ASSESSMENT OF THE IMPACT OF USA TARIFF POLICY CHANGES ON FOREIGN ECONOMIC ACTIVITY OF DOMESTIC ENTITIES Purpose. The aim of this research is to form an approach for assessing the impact of USA tariff policy changes on the global level; to identify the key macroeconomic factors that cause threats for economic systems and its entities functioning; to substantiate individual aspects of production management and further sales processes under conditions of global trade instability. Methodology of research. In the process of research, methods of statistical and dynamic analysis of export-import operations indicators have been used, both in global, regional and macroeconomics dimensions. In order to establish and substantiate the impact of USA tariff policy changes on individual economic entities, it was taken into consideration methods of grouping and systematizing the problems of foreign economic activities and the postulates of absolute and relative advantages of international trade theories. Findings. Based on a statistical and dynamic analysis of the indicators of USA export-import operations in the world and in relation to European Union and Ukraine, the main trends for interdependence of domestic export from the developing situation at the international markets were identified. This allowed to group and substantiates the macroeconomics factors that cause threats for economic systems and its functioning both for developed and developing countries on the national and global levels. Subsequently, within global and regional dimensions, an analysis of Ukraine’s export-import operations in relation to other countries of the world was carried out, that made possible to identify its further guidelines and establish a trajectory for foreign trade relations development. Originality. The originality of made research deals with application of comprehensive approach to the analysis of international trade indicators through substantiation of individual macroeconomics factors of influence, which allows to identify the weaknesses and strengths of domestic enterprisers’ export capacity making in order to adapt to new market conditions caused by the imbalance of global tariff policy. Practical value. The application of the presented approach, for managers of export-oriented enterprises, allows to establish further priorities for conducting foreign trade operations and understanding in which markets it is possible to maintain, strengthen or form export potential, reduce the costs of business processes and find alternative suppliers of raw materials. Key words: tariff policy, tariff rates, export, import, international trade, macroeconomics factors, national level, global level.